Lähihistoria on avoimesti verkossa ilmestyvä tieteellinen aikakauslehti, joka julkaisee tutkimusartikkeleita, esseitä, kirja-arvioita, puheenvuoroja ja muita kirjoituksia historian ja lähitieteiden aloilta. Lehteä julkaisee Lähihistorian tutkimuksen seura.
Suomalaisen kaupungin saneeraajat 1950–1970-luvuilla, tapaus Tampereen Amuri
Artikkeli käsittelee Tampereen Amurin työväen puutalokaupunginosan sotien jälkeistä uudistamista - saneerausta - modernismin ja kaupungin paikallisen hallinnan näkökulmista tunnistaen niitä toimijoita, jotka uudistusta toteuttivat ja voimia, jotka modernin uudenaikaisuuden luomista ohjasivat. Amurin saneerauksen tekee erityiseksi alueen kiinteä yhteys suurteollisuuteen, erityisesti tässä huomion kohteena olevaan Finlaysonin tekstiilitehtaaseen. Kaupunkisaneeraus toimi alustana eri toimijoiden yhteistyölle, jolla paikallista hallintaa toteutettiin. Uudistusta veivät eteenpäin kaupunkipäättäjät ja -suunnittelijat, Finlaysonin kaltaiset maanomistajat ja saneerauksen toteuttamista edistäneet organisaatiot, kuten Amuri Oy ja Tampereen Asuntosäästäjät ry. Finlaysonin rooli muodostui merkittäväksi erityisesti asuntopolitiikan kautta. Kaupungin hallinto nojasi ylipuolueiseen ja ennakoivaan aseveliakseli-toimintaan. Vaikka teknokraattiseksi luonnehditusta saneerauksesta puuttui kulttuurinen ja sosiaalinen ulottuvuus, rakentui artikkelissa käytetystä haastatteluaineistosta käsitys asukkaiden roolista modernisuuden tuottajana.
Copyright (c) 2025 Hannele Kuitunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tässä artikkelissa tutkin vuosien 1991–1995 kansanedustajien muistitietohaastatteluiden narratiiveissa esiintyviä edustajuuskäsityksiä Suomen EU-jäsenyyspäätökseen liittyen. Tarkastelen aihetta hyödyntämällä historiatutkimukselle ominaista empiiristä analyysia. Suhteutan kansanedustajien esittämiä kuvauksia Laura Sudulichin, Siim Trummin ja Jack Bridgewaterin esittelemiin edustajuuden arkkityyppeihin. Tutkimus osoittaa, että edustajien jälkikäteen esittämät narratiivit edustajuuskäsityksistä ovat hyvin henkilökohtaisia ja usein päällekkäisiä. Narratiiveissa esiintyy edustajakäsityksiin liittyviä viittauksia etenkin, mikäli edustaja koki päätöksenteon osalta ristiriitaa suhteessa omaan mielipiteeseen, puoleen ja / tai oman äänestäjäkuntansa näkemykseen. Edustajien omat prioriteetit ja poliittiset paineet, kuten puolueen linja ja tulevat eduskuntavaalit, kuuluvat vahvoina edustajien muistamisessa päätöksenteosta. EU-kansanäänestyksen esiintuomat alueelliset jakolinjat ja keskus-periferia-jako korostivat edustajuuskäsityksien merkitystä kansanedustajille.
Copyright (c) 2025 Topi Juga https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Åland, Norden, and Europe in the early Post Cold War Era 1989-1995
The relationship between the EU and the Nordic countries has sometimes been complicated. This includes the autonomous Åland Islands. During the Cold War, when Finland’s relationship with European integration remained strictly limited, the Nordic Council served as a singularly important policy platform for Åland. Following the end of the Cold War, there was a geopolitical realignment, with both Finland and Sweden joining the European Union. This caused substantial anxiety for Åland, which feared that the Nordic countries would be absorbed into an increasingly integrated Europe. This article analyses the speeches of Ålandic representatives in Nordic Council sessions between 1989 and 1994 from a constructivist perspective to show how Åland viewed itself in Europe and Norden during a period of realignment.
Copyright (c) 2025 Hasan Akintug https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
1990s Economic Crisis as a Nationalist Experience
Tämä artikkeli tarkastelee 1990-luvun talouskriisiä Suomessa kansallisena kokemuksena, korostaen historiallisten kontekstien ja tulevaisuuden odotusten vaikutusta poliittisiin ja julkisiin narratiiveihin. Artikkeli tutkii tätä kahdella tasolla: poliittisessa keskustelussa ja kansalaisten poliitikoille lähettämissä kirjeissä. Poliittinen keskustelu kehysti laman kansallisena ja henkisenä kriisinä, vedoten talvisodan henkeen. Kirjeet paljastivat, että kansalaiset käyttivät historiaa monin eri tavoin tulkitakseen tapahtumia. Tutkimus korostaa taloudellisten olosuhteiden, poliittisen keskustelun ja kulttuuristen narratiivien vuorovaikutusta kriisiin reagoimisessa.
Copyright (c) 2025 Ville Yliaska https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Copyright (c) 2025 Dosentti Tuija Parvikko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
1200 konferenssivierasta täytti Lundin keskiaikaisen kaupungin ennen yliopistokauden alkua, kun Maailman taloushistorian kongressi käynnistyi heinäkuun viimeisellä viikolla. Vaikka suomalaiseen kesälomarytmiin tottuneelle heinäkuinen konferenssi oli hieman ikävään aikaan, kaupungin infrastruktuurin näkökulmasta valinta oli välttämätön. Lundin 130 000 asukkaasta 30 000 on opiskelijoita, joten konferenssivieraat pääsivät täyttämään tyhjät käytävät, kadut ja ravintolat. Tästä huolimatta yliopistotilat paukkuivat saumoistaan. Konferenssi näkyikin katukuvassa paitsi konferenssivieraiden virtana myös kaupungin aktiivisena mainoskampanjana, jossa kaupunkilaisia kehotettiin osallistumaan konferenssin yhteydessä järjestettäviin julkisiin luentoihin. Konferenssin tämän vuoden teemana oli kestävyys, mikä näkyi vahvasti ohjelman sisällössä. Liki kaikissa sessioissa sekä ohjelman ulkopuolisissa keskusteluissa teema oli vähintään tausta-ajatuksena mukana – voiko taloudesta tai taloushistoriasta ylipäänsä puhuakaan huomioimatta aikamme suurinta haastetta?
Copyright (c) 2025 Maika Absetz https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Introduction to the theme issue "Expectations and Uncertainties"
Kylmän sodan jälkeistä historiaa Suomessa ja muissa Pohjoismaissa on tarkasteltu etupäässä talouden, uusliberalismin läpimurron ja ylätason geopolitiikan näkökulmista. Baltiassa aikakautta on lähestytty paljon Neuvostoliiton jälkeisen muistokulttuurin näkökulmasta. Tässä teemajohdannossa esittelemme näkökulmia Suomesta ja lähialueilta, jotka ovat jääneet näiden näkökulmien varjoon. Historioitsijat ovat nyt ryhtyneet monipuolisemmin käsittelemään näitä aiheita ja tutkimaan arkistolähteitä. Nostamme johdannossa esiin erityisesti kansalaisyhteiskunnan tason ylirajaisen yhteistyön Suomen ja Venäjän välillä ja Suomen 1990-luvun laman kokemushistorian sekä uusisänmaallisuuden ja uusnationalismin väliset nyanssit ”eurooppalaistuvan” aikakauden identiteettipohdinnoissa. Aikakautta leimasi epätietoisuus ajan suunnasta: tulevaisuus saattoi luvata monelle uusia mahdollisuuksia, toisille se näyttäytyi epävarmana. Moni saattoi löytää menneisyydestä kosketuspintaa, mutta lamasta eniten kärsineille työttömille ajan virtaus tuntui pysähtyneen.
Copyright (c) 2025 Tuomas Tepora, Aapo Roselius, Sinikka Selin, Ville Yliaska https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
EU membership debates in the Finnish Parliament
Artikkeli hyödyntää William Reddyn tunneregiimin käsitettä tarkastellesaan, miten tunteita mobilisoitiin EU-jäsenyyspäätöskeskusteluissa eduskunnassa vuonna 1994. Analyysimme mukaan nämä keskustelut voidaan tulkita kamppailuksi koskien tunneregiimin muutosta. Aiempaa tunneregiimiä, joka oli muovautunut historiallisten siteiden kautta Neuvostoliittoon (Venäjään), oli leimannut salailu ja tunteiden kontrolli. EU-jäsenyyspäätöksen myötä tapahtuva tunneregiimin muutos merkitsi sekä laajentuvaa valinnanvaraa ulkopolitiikassa että uudenlaista läpinäkyvyyttä. Vahvat tunteet liittyivät neljään pääteemaan: itsenäisyys, talous, hyvinvointivaltio ja demokratia. Tuloksemme osoittavat, että tunteiden poliittiset ulottuvuudet olivat vahvasti sidoksissa kansakunnan historiallisiin kokemuksiin, joita tulkittiin eri tavoin. Sekä vastustajien että kannattajien puheissa menneisyys, nykyisyys ja tulevaisuus kietoutuivat toisiinsa, muokaten käsityksiä EU-jäsenyydestä. Tutkimuksemme osoittaa, että kansakunnan historiallisiin kokemuksiin kietoutuvat tunteet voivat toimia rationaalisina oppaina epävarmaa tulevaisuutta koskien, mikä kyseenalaistaa perinteiset länsimaiset näkemykset rationaalisuuden etuasemasta sekä rationaalisuuden ja tunteiden erillisyydestä.
Copyright (c) 2025 Kati Katajisto, Matti La Mela https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The End of the Cold War and the Dead-Body-Politics between Finland and Russia
The article examines how the repatriation of missing soldiers became an important component of a new Finnish neo-patriotic memory regime that emerged after the Cold War. As borders opened and the Soviet Union adopted the policy of glasnost, Finnish non-governmental organizations – including war-veteran and Karelian heritage associations – turned their attention to ceded Karelia (in Russia) to commemorate fallen soldiers who had been forgotten or left behind. Finnish efforts at both the NGO and state levels were positively received by the Russian side, fostering transnational cooperation between Finland and the newly formed Russian state after the dissolution of the Soviet Union.
Copyright (c) 2025 Aapo Roselius https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Copyright (c) 2025 Toimitus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Toukokuussa 2025 Yhdysvaltain sisäisen turvallisuuden ministeriö ilmoitti poistavansa Harvardin yliopistolta oikeuden hyväksyä kansainvälisiä opiskelijoita. Kyse oli Trumpin hallinnon yliopistoihin kohdistaman offensiivin yhdestä etapista sen jälkeen, kun Harvard oli rahoituksen menettämisen uhallakin asettunut tiukkaan vastarintaan. Suurista Ivy League -korkeakouluista Columbia oli jo aiemmin keväällä taipunut ”uudistamaan turvallisuuskäytäntöjään” ja asettamaan provostin valvomaan Lähi-idän, Etelä-Aasian ja Afrikan tutkimuksen laitoksen ”moninaisuutta”. Yliopistoihin ja tutkimuksen vapauteen kohdistuvat hyökkäykset ovat osa laajempaa amerikkalaisen yhteiskunnan fasistista romahdusta, mutta akateemisen maailman kurinalaistaminen kertoo myös tiedevastaisuuden kasvamisesta uusiin mittoihin.
Copyright (c) 2025 Tuomas Laine-Frigren, Hannah Kaarina Yoken, Pia Koivunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Alternating Visions of Europe’s Post- Cold War Security Architecture
Bradley Reynolds, MScS defended his doctoral dissertation entitled “Alternating Visions of Europe´s Post-Cold War Security Architecture – Finnish, American, and Russian Peace Mediation in Nagorno-Karabakh 1995–1997” in the Faculty of Social Sciences, University of Helsinki, on 14 December 2024 at 12:00. The public examination took place at the following address: Porthania, Suomen Laki-sali, Yliopistonkatu 3. Professor Jussi Hanhimäki, Geneva Graduate Institute, served as the opponent, and Professor Juhana Aunesluoma as the custos. The dissertation is available in an electronic form in theopen repository of the University of Helsinki, Helda.
Organization for Seurity and Cooperation in Europe
Copyright (c) 2025 Bradley Reynolds https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Unkari nousi kommunismista vapautumisen jälkeen itäisen Keski-Euroopan ykköseksi, tähtioppilaaksi ja lännen lemmikiksi. Nyt se on Euroopan Unionin ja Naton mieliharmi ja hankala häirikkö. 1990-luvulla Unkarin johto vannoi unionin ja liberaalin eurooppalaisen demokratian nimeen. Nyt se romuttaa oikeusvaltiota, hajottaa EU:ta ja on Venäjän ja Kiinan asialla. Mitä kummaa on tapahtunut? Ulkoministeriön pitkäaikainen valtiosihteeri ja suurlähettiläs Pertti Torstila etsii vastauksia tähän kysymykseen tarkastelemalla kahta tuoretta Unkari-aiheista kirjaa.
Copyright (c) 2025 Pertti Torstila https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Työväenmuseo Werstas, Tampere. Syyskuun ensimmäinen viikonloppu vuonna 2024. Käynnissä on järjestyksessään 15. Työväenkirjallisuuden päivä, jonka teemana on tällä kertaa ytimekkäästi ”Äly”. Museon työntekijöistä, kirjailijoista, taiteilijoista ja tutkijoista koostuvan työryhmän vuosittain järjestämään tapahtumaan on saapunut satoja kävijöitä, jotka ovat kiinnostuneita yhteiskunnallisesta kirjallisuudesta ja työväenkulttuurista. Yhtenä keskeisenä teemana paneelikeskusteluissa ja haastatteluissa toistuu poliittisen mielikuvituksen käsite sekä historian merkitys poliittisen mielikuvituksen rakentajana. Tähän tartumme myös tapahtuman jälkeen, kun kokoonnumme yhteen Työväenkirjallisuuden päivän työryhmän jäsenten kanssa. Aiheesta keskustelemaan ovat saapuneet kirjailija-sarjakuvataiteilija Riina Tanskanen ja tietokirjailija-kirjallisuudentutkija Milla Peltonen. Myöhemmin odotamme paikalle myös tapahtuman koordinaattoria historiantutkija Jussi Lahtista.
Copyright (c) 2025 Mikko Kemppainen, Tuomas Laine-Frigren https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mitä tapahtuu, kun tutkijasta tulee osa taideteosta? Pälvi Rantala pohtii tekstissään ajatuksia, joita heräsi, kun hän pääsi mukaan Emil Santtu Uutun teokseen Ihana tytär Erika. Tutkija sai palata omaan parikymmentä vuotta vanhaan tekstiinsä, ja joutui samalla pohtimaan historiantutkimuksen eettisiä kysymyksiä.
Copyright (c) 2025 Pälvi Rantala https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Venäjä, länsi ja historiapolitiikka Vladimir Putinin voitonpäivän puheissa 2012–2024
Artikkelissani tarkastelen, kuinka Vladimir Putin on käsitellyt Venäjän ja lännen suhteita vuosien 2012–2024 voitonpäivän puheissaan. Voitonpäivänä Putin rakentaa länsivastaista narratiivia historian avulla, jolloin toisen maailmansodan tapahtumat taipuvat palvelemaan nykyhetken tarpeita. Tarkastelujakson aikana länsiliittoutuneiden rooli osana sodan voittanutta liittoumaa on kutistunut ja Putin on jopa esittänyt Neuvostoliiton olleen yksin sodan ratkaisuhetkillä. Puheisiin on myös ilmestynyt aiempaa jyrkempi salaliittomainen narratiivi, jonka mukaan läntiset historiantulkinnat pyrkivät riistämään Venäjältä sille kuuluvan moraalisen oikeuden toimia keskeisessä asemassa maailmanpolitiikassa. Putinin mukaan tarkoituksena on kääntää sodan lopputulos ylösalaisin ja siten tuhota Venäjä. Tämä ”valheellisuus” yhdistyy lännen yleiseen moraalittomuuteen, kuten ”perinteisten arvojen tuhoamiseen.”
Copyright (c) 2025 Antti Okko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Velvollisuudesta elättää itsensä ja perheensä
Artikkeli käsittelee huoltokustannusten perimiseen liittyneitä pakkotoimen piteitä, tarkemmin määriteltynä työlaitospassituksia Suomessa 1920 luvulta 1970-luvulle. Tarkastelussa on ajanjakso, jolloin suomalaiseen sosiaalihuoltoon kuului olennaisena osana ajatus yksilön velvollisuudesta korvata vastaanottamansa huolto. Huolto saattoi kohdistua paitsi henkilöön itseensä myös hänen perheenjäseniinsä sekä avioliiton ulkopuolella syntyneisiin lapsiin. Avioliitossa syntyneiden lasten elatuskustannuksista muodostui tärkeä perimisperuste toisen maailmansodan jälkeen. Tässä artikkelissa selvitän millaisissa tapauksissa päädyttiin vapaudenriistoon. Hyödynnän kuntien omistaman Keuruun työlaitoksen sekä elatusvelvollisten osalta myös Helsingin kaupungin omistaman Tervalammen työlaitoksen arkistoaineistoa Tutkimukseni osoittaa, ettei rikoskontrollia ja sosiaalihuoltoa voi työlaitosten yhteydessä tarkastella erillään. Työlaitoksiin passitetuilla oli usein keskimääräistä löyhemmät yhteydet sosiaalisen kontrollin instituutioihin kuten työhön tai avioliittoon. Väitän, että sosiaalihuolto loi mahdollisuuden puuttua näiden ihmisten elämään ja rajoittaa heidän vapauttaan. Sosiaalihuolto toimi siis rikoskontrollin muotona.
Copyright (c) 2025 Katariina Parhi https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Näkökulma-artikkelissa avataan suunnitteilla olevan tiede-taidehankkeen lähestymistapoja perheen ja etenkin lasten rooliin feminismin historiassa. Tarkastelu kiinnittyy 1970- ja 1980-luvun kotimaiseen feminismiin, mutta ajatteluun haetaan virikkeitä kansainvälisestä kirjallisuudesta.
Copyright (c) 2025 Heidi Kurvinen , Liisa Lalu, Katja Lautamatti https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liennytyksen puolesta, ydinsotaa vastaan
Essee tarkastelee YK:n aseidenriisuntaviikkojen aikana vuosina 1980–1984 järjestettyjä suomalaisia rauhanmarsseja sukupuolen ja yhteiskunnallisen vaikuttamisen näkökulmasta. Tekstiä raamittaa yksinkertainen menetelmällinen kysymys: millaisia sukupuolittuneita tapahtumia ja teemoja rauhanmarsseista nousee esiin, jos tutkija asettaa sukupuolihistorian analyyttisen viitekehyksensä keskiöön.
Copyright (c) 2025 Hannah Kaarina Yoken https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kaari Utrio (s. 1942) on yksi Suomen luetuimmista kirjailijoista, jonka 1960-luvulla alkanut ura kattaa mittavan romaanituotannon ohella tietokirjallisuutta, kolumneja, luentoja, esitelmiä ja haastatteluita. Historian popularisoijana Utrio on vuosikymmenten ajan ollut Suomen suosituimpia. Tuottelias kirjailija jäi eläkkeelle vuonna 2017, mutta hän pitää lukijoihinsa edelleen yhteyttä Facebookin välityksellä. Lähihistoria-lehden haastattelussa Kaari Utrio kertoo pitkästä urastaan sekä pohtii historiallisen romaanin ja tutkimustiedon suhdetta ja historian popularisointia. Keskustelimme myös suomalaisen naisen asemasta ja tasa-arvon nykytilanteesta. Haastattelu tehtiin keväällä 2024 kirjailijan kotona Somerniemellä.
Copyright (c) 2025 Anna Niiranen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Sukupuoli ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen 1960–1980-lukujen Suomessa
Tämä teemanumero tarkastelee yhteiskunnallisen vaikuttamisen lähihistoriaa sukupuolen näkökulmasta 1960–1980-lukujen Suomessa. Aihe linkittyy moneen suomalaista yhteiskuntaa olennaisesti muokanneeseen ilmiöön, joiden sukupuolittuneisuutta ei ole aina otettu riittävästi huomioon. Tässä artikkelissa teemanumeron toimittajat johdattavat lukijan tematiikan pariin sekä luotaavat tutkimuskentän nykytilaa. Lisäksi he kertovat teemanumeron toimitusprosessista.
Copyright (c) 2025 Heidi Kurvinen, Anna Niiranen, Hannah Yoken https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kolonialismi palestiinalaiskristittyjen arjessa, ajattelussa ja kohtaamisissa
Tässä artikkelissa luomme katsauksen palestiinalaiskristittyjen ajatteluun ja arkipäivään sekä palestiinalaisen paikallisen teologian muotoutumiseen lähihistoriassa. Vaikka 1980-luvulta eteenpäin dokumentoitavissa palestiinalaisen kristillisyyden ilmaisuissa on sekä vapautuksen teologian että jälkikolonialistisen teologian piirteitä, katsauksemme muistuttaa, että palestiinalaiset kristityt ovat muiden palestiinalaisten tavoin sekä historiansa että nykyisyytensä puolesta kolonisoitu kansa. Kolonialismi liittyy myös alueen kristillisyyden historiaan, sillä historiallisen Palestiinan alueeseen on kohdistunut monenlaisia ulkopuolisten kristittyjen intressejä läntisen lähetystyön myötä ja jo ennen sen alkamista. Artikkelin tarjoamat taustatieto ja näkökulmat auttavat lukijaa ymmärtämään palestiinalaisten kristittyjen puheenvuoroja sekä laajemmin sitä kolonialismin leimaamaa nykyisyyttä, jossa palestiinalaiset elävät ja toimivat. Katsaus päättyy kolmeen tapausesimerkkiin, jotka ilmentävät sitä, miten erilaiset valtarakenteet mahdollistavat palestiinalaiskristittyjen toimijuutta samalla, kun ne myös pyrkivät jatkuvasti muovaamaan ja rajoittamaan sitä.
Copyright (c) 2024 Anna-Liisa Rafael, Anne K. Heikkinen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Who are the Palestinian Children Against Whom Israel Has Launched a Genocide?
In this essay, Heidi Morrison's goal is to bring much needed attention to the Palestinians children of Gaza who are the object of a genocide, despite the International Court of Justice declaring in 2024 that Israel should take steps to prevent genocide. Morrison makes three points. First, the reigning narrative on Palestinian children dehumanizes them, fueling the war on Palestinian children. Second, while humanitarian aid is much needed, it is not the long-term solution for Palestinian children’s trauma, which is caused by a structural and ongoing process of settler colonialism. Third, Palestinian children know and express resistance daily, despite their lack of formal citizenship.
Copyright (c) 2024 Heidi Morrison https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tässä esseessä tarkastellaan kriittisesti muistelukerronnan ja kurinalaisen historiantutkimuksen välistä suhdetta kolmen Italian lähihistoriaan liittyvän uuden tutkimuksen valossa. Analysoimalla toisen maailmansodan ratkaisujen laukaisemia italialaisen väestön muuttoliikkeita ja niihin liittyneitä identiteettivalintoja osoitetaan, ett' kiinnostavimpia tutkimustuloksia saadaan usein ylittämällä tieteenalojen välisiä rajoja, yhdistämällä erilaisia teorioita, aineistoja ja metodeja sekä säilyttämällä kriittinen etäisyys tutkimuskohteeseen.
Copyright (c) 2024 Tuija Parvikko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
“Repressive Tolerance” - Reflections after Sixty Years
This brief article revisits Herbert Marcuse's classic essay 'Repressive Tolerance', first published six decades ago in 1965. It explores the key ideas expressed by Marcuse and offers some thoughts about their potential relevance today.
Copyright (c) 2024 Pertti Ahonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Lähihistoria haastatteli historiadokumentteihin erikoistuneen Alku Tuotanto-yhtiön perustajia Sampo Terhoa ja Toni Viljanmaata tammikuussa 2024. Sampo Terho on toiminut aiemmin Eurooppa-, urheilu- ja kulttuuriministerinä sekä julkaissut kaksi historiallista romaania. Terho valittiin hiljattain Tampereen kaupungin kulttuurijohtajaksi. Toni Viljanmaa on puolestaan työskennellyt Pohjalaisen päätoimittajana sekä politiikan toimittajana eri medioissa. Lisäksi hän toimii yrittäjänä ja työstää poliittisen historian väitöskirjaa Helsingin yliopistossa. Paneuduimme haastattelussa Terhon ja Viljanmaan Alku Tuotanto-yhtiön toimintaan, historiadokumenttien työstämiseen ja historian merkitykseen yhteiskunnassa. Terhon ja Viljanmaan mukaan historiadokumenttien perustana on tieteellisen tutkimuksen kaltainen tiedonhankinta ja uuden oppiminen, vaikka lopputulos onkin ilmaisultaan kaukana tieteellisistä julkaisuista.
Copyright (c) 2024 Pia Koivunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tämä artikkeli tarkastelee Suomen Nato-politiikan varhaisia vaiheita vuosina 1994–1997. Miten syntyi rauhankumppanuuteen (Partnership for Peace, PfP) pohjautuva Nato-ratkaisu? Millainen yhteistyökumppani Suomi oli? Artikkelin keskeistä aineistoa ovat ulkoasiainministeriön arkisto, Kansallisarkistossa säilytettävät presidentti Mauno Koiviston ja presidentti Martti Ahtisaaren yksityisarkistot sekä tasavallan presidentin kanslian arkisto. Artikkeli osoittaa, ettei Suomen hakeutuminen yhteistyöhön Naton kanssa ollut mutkatonta. Se herätti suomalaisessa keskustelussa jännitteitä, jotka poliittisen johdon ja virkamiesten oli otettava huomioon. Alkuvaiheessa Suomen profiili Nato-yhteistyössä pysyi matalana, mutta Bosnian sota muodostui käännekohdaksi. Naton johtamaa Bosnia-Hertsegovinan kriisinhallintaoperaatiota pidettiin koetinkivenä yhteistyöhön pohjautuvalle turvallisuusjärjestykselle, johon myös Venäjä haluttiin sitouttaa. Suomi suhtautui operaatioon kuitenkin varovaisesti. Tämä loi Suomesta kuvaa hieman haluttomana yhteistyökumppanina, jolle osallistuminen kriisinhallintaan oli hankalampaa kuin muille sotilaallisesti liittoutumattomille maille.
Copyright (c) 2025 Juha-Matti Ritvanen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0