Lähihistoria
type: channel
description: Lähihistoria on avoimesti verkossa ilmestyvä tieteellinen aikakauslehti, joka julkaisee tutkimusartikkeleita, esseitä, kirja-arvioita, puheenvuoroja ja muita kirjoituksia historian ja lähitieteiden aloilta. Lehteä julkaisee Lähihistorian tutkimuksen seura.
publisher: Lähihistorian tutkimuksen seura
language: fi
publication name: Lähihistoria
issn: 2954-114X
items: Abstracts
items: Tutkimuksen vapaudesta
items: Alternating Visions of Europe’s Post- Cold War Security Architecture
items: Mikä Unkaria riivaa?
items: Älyä ja poliittista mielikuvitusta
items: Ihana Erika, Esko ja minä
items: Venäjä, länsi ja historiapolitiikka Vladimir Putinin voitonpäivän puheissa 2012–2024
items: Velvollisuudesta elättää itsensä ja perheensä
items: Feminismi, perheeni
items: Liennytyksen puolesta, ydinsotaa vastaan
items: Historialle omistettu elämä
items: Sukupuoli ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen 1960–1980-lukujen Suomessa
items: Pääkirjoitus
items: Kolonialismi palestiinalaiskristittyjen arjessa, ajattelussa ja kohtaamisissa
items: Who are the Palestinian Children Against Whom Israel Has Launched a Genocide?
items: Lähteneet ja jääneet
items: “Repressive Tolerance” - Reflections after Sixty Years
items: Lähihistorian kentältä
items: Empivä kumppani
items: Armeijan puolustuskuntoisuudesta kansakunnan elinkelpoisuuteen
items: Hiljainen tietäminen avaa lähihistoriaan uusia tutkimusnäkökulmia
items: Rocky Legacies of Finnish Anti-Uranium Mining Social Movements
items: Muisto
items: Muistamisen kulttuurit ja historian käyttö
items: Sukupuoleen paikantuva tieto liikenneaktivismissa
items: Kuinka vapautua elintasorobotin roolista?
items: “Tällaisen Vironko me silloin halusimmekin?”

Abstracts
type: item
subject: Abstracts
  topic: section
creator: Toimitus
rights: Copyright (c) 2025 Toimitus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 164
ending page: 164

Tutkimuksen vapaudesta
type: item
description: Toukokuussa 2025 Yhdysvaltain sisäisen turvallisuuden ministeriö ilmoitti poistavansa Harvardin yliopistolta oikeuden hyväksyä kansainvälisiä opiskelijoita. Kyse oli Trumpin hallinnon yliopistoihin kohdistaman offensiivin yhdestä etapista sen jälkeen, kun Harvard oli rahoituksen menettämisen uhallakin asettunut tiukkaan vastarintaan. Suurista Ivy League -korkeakouluista Columbia oli jo aiemmin keväällä taipunut ”uudistamaan turvallisuuskäytäntöjään” ja asettamaan provostin valvomaan Lähi-idän, Etelä-Aasian ja Afrikan tutkimuksen laitoksen ”moninaisuutta”. Yliopistoihin ja tutkimuksen vapauteen kohdistuvat hyökkäykset ovat osa laajempaa amerikkalaisen yhteiskunnan fasistista romahdusta, mutta akateemisen maailman kurinalaistaminen kertoo myös tiedevastaisuuden kasvamisesta uusiin mittoihin.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
subject: tiedevastaisuus
  topic: keywords
subject: akateeminen vapaus
  topic: keywords
subject: yliopistopolitiikka
  topic: keywords
subject: Yhdysvallat
  topic: keywords
subject: Venäjä
  topic: keywords
creator: Tuomas Laine-Frigren
creator: Hannah Kaarina Yoken
creator: Pia Koivunen
rights: Copyright (c) 2025 Tuomas Laine-Frigren, Hannah Kaarina Yoken, Pia Koivunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 4
ending page: 10
doi: 10.61559/lh.162682

Alternating Visions of Europe’s Post- Cold War Security Architecture
type: item
description: Bradley Reynolds, MScS defended his doctoral dissertation entitled “Alternating Visions of Europe´s Post-Cold War Security Architecture – Finnish, American, and Russian Peace Mediation in Nagorno-Karabakh 1995–1997” in the Faculty of Social Sciences, University of Helsinki, on 14 December 2024 at 12:00. The public examination took place at the following address: Porthania, Suomen Laki-sali, Yliopistonkatu 3. Professor Jussi Hanhimäki, Geneva Graduate Institute, served as the opponent, and Professor Juhana Aunesluoma as the custos. The dissertation is available in an electronic form in theopen repository of the University of Helsinki, Helda.
subject: Lektiot
  topic: section
subject: Finland
  topic: keywords
subject: post-Cold War
  topic: keywords
subject: Nagorno-Karabakh
  topic: keywords
subject: Organization for Seurity and Cooperation in Europe
  topic: keywords
subject: historical memory
  topic: keywords
subject: foreign policy
  topic: keywords
subject: post-Soviet space
  topic: keywords
creator: Bradley Reynolds
rights: Copyright (c) 2025 Bradley Reynolds https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 142
ending page: 152
doi: 10.61559/lh.162644

Mikä Unkaria riivaa?
type: item
description: Unkari nousi kommunismista vapautumisen jälkeen itäisen Keski-Euroopan ykköseksi, tähtioppilaaksi ja lännen lemmikiksi. Nyt se on Euroopan Unionin ja Naton mieliharmi ja hankala häirikkö. 1990-luvulla Unkarin johto vannoi unionin ja liberaalin eurooppalaisen demokratian nimeen. Nyt se romuttaa oikeusvaltiota, hajottaa EU:ta ja on Venäjän ja Kiinan asialla. Mitä kummaa on tapahtunut? Ulkoministeriön pitkäaikainen valtiosihteeri ja suurlähettiläs Pertti Torstila etsii vastauksia tähän kysymykseen tarkastelemalla kahta tuoretta Unkari-aiheista kirjaa.
subject: Näkökulmat
  topic: section
subject: Unkari
  topic: keywords
subject: lähihistoria
  topic: keywords
subject: Viktor Orbán
  topic: keywords
subject: Fidesz
  topic: keywords
subject: historiapolitiikka
  topic: keywords
creator: Pertti Torstila
rights: Copyright (c) 2025 Pertti Torstila https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 127
ending page: 131
doi: 10.61559/lh.161925

Älyä ja poliittista mielikuvitusta
type: item
description: Työväenmuseo Werstas, Tampere. Syyskuun ensimmäinen viikonloppu vuonna 2024. Käynnissä on järjestyksessään 15. Työväenkirjallisuuden päivä, jonka teemana on tällä kertaa ytimekkäästi ”Äly”. Museon työntekijöistä, kirjailijoista, taiteilijoista ja tutkijoista koostuvan työryhmän vuosittain järjestämään tapahtumaan on saapunut satoja kävijöitä, jotka ovat kiinnostuneita yhteiskunnallisesta kirjallisuudesta ja työväenkulttuurista. Yhtenä keskeisenä teemana paneelikeskusteluissa ja haastatteluissa toistuu poliittisen mielikuvituksen käsite sekä historian merkitys poliittisen mielikuvituksen rakentajana. Tähän tartumme myös tapahtuman jälkeen, kun kokoonnumme yhteen Työväenkirjallisuuden päivän työryhmän jäsenten kanssa. Aiheesta keskustelemaan ovat saapuneet kirjailija-sarjakuvataiteilija Riina Tanskanen ja tietokirjailija-kirjallisuudentutkija Milla Peltonen. Myöhemmin odotamme paikalle myös tapahtuman koordinaattoria historiantutkija Jussi Lahtista.
subject: Lähihistorian kentältä
  topic: section
subject: Työväenkirjallisuus
  topic: keywords
subject: Suomen historia
  topic: keywords
subject: kirjallisuudentutkimus
  topic: keywords
subject: poliittinen mielikuvitus
  topic: keywords
creator: Mikko Kemppainen
creator: Tuomas Laine-Frigren
rights: Copyright (c) 2025 Mikko Kemppainen, Tuomas Laine-Frigren https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 153
ending page: 163
doi: 10.61559/lh.161924

Ihana Erika, Esko ja minä
type: item
description: Mitä tapahtuu, kun tutkijasta tulee osa taideteosta? Pälvi Rantala pohtii tekstissään ajatuksia, joita heräsi, kun hän pääsi mukaan Emil Santtu Uutun teokseen Ihana tytär Erika. Tutkija sai palata omaan parikymmentä vuotta vanhaan tekstiinsä, ja joutui samalla pohtimaan historiantutkimuksen eettisiä kysymyksiä.
subject: Esseet
  topic: section
subject: transhistoria
  topic: keywords
subject: tutkimusetiikka
  topic: keywords
subject: lähdekritiikki
  topic: keywords
subject: historiantutkimus
  topic: keywords
subject: tulkinta
  topic: keywords
creator: Pälvi Rantala
rights: Copyright (c) 2025 Pälvi Rantala https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 132
ending page: 141
doi: 10.61559/lh.161922

Venäjä, länsi ja historiapolitiikka Vladimir Putinin voitonpäivän puheissa 2012–2024
type: item
description: Artikkelissani tarkastelen, kuinka Vladimir Putin on käsitellyt Venäjän ja lännen suhteita vuosien 2012–2024 voitonpäivän puheissaan. Voitonpäivänä Putin rakentaa länsivastaista narratiivia historian avulla, jolloin toisen maailmansodan tapahtumat taipuvat palvelemaan nykyhetken tarpeita. Tarkastelujakson aikana länsiliittoutuneiden rooli osana sodan voittanutta liittoumaa on kutistunut ja Putin on jopa esittänyt Neuvostoliiton olleen yksin sodan ratkaisuhetkillä. Puheisiin on myös ilmestynyt aiempaa jyrkempi salaliittomainen narratiivi, jonka mukaan läntiset historiantulkinnat pyrkivät riistämään Venäjältä sille kuuluvan moraalisen oikeuden toimia keskeisessä asemassa maailmanpolitiikassa. Putinin mukaan tarkoituksena on kääntää sodan lopputulos ylösalaisin ja siten tuhota Venäjä. Tämä ”valheellisuus” yhdistyy lännen yleiseen moraalittomuuteen, kuten ”perinteisten arvojen tuhoamiseen.”
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Venäjä
  topic: keywords
subject: Länsi
  topic: keywords
subject: Voitonpäivä
  topic: keywords
subject: Toinen maailmansota
  topic: keywords
subject: Putin
  topic: keywords
subject: Muistipolitiikka
  topic: keywords
creator: Antti Okko
rights: Copyright (c) 2025 Antti Okko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 92
ending page: 126
doi: 10.61559/lh.152473

Velvollisuudesta elättää itsensä ja perheensä
type: item
description: Artikkeli käsittelee huoltokustannusten perimiseen liittyneitä pakkotoimen piteitä, tarkemmin määriteltynä työlaitospassituksia Suomessa 1920 luvulta 1970-luvulle. Tarkastelussa on ajanjakso, jolloin suomalaiseen sosiaalihuoltoon kuului olennaisena osana ajatus yksilön velvollisuudesta korvata vastaanottamansa huolto. Huolto saattoi kohdistua paitsi henkilöön itseensä myös hänen perheenjäseniinsä sekä avioliiton ulkopuolella syntyneisiin lapsiin. Avioliitossa syntyneiden lasten elatuskustannuksista muodostui tärkeä perimisperuste toisen maailmansodan jälkeen. Tässä artikkelissa selvitän millaisissa tapauksissa päädyttiin vapaudenriistoon. Hyödynnän kuntien omistaman Keuruun työlaitoksen sekä elatusvelvollisten osalta myös Helsingin kaupungin omistaman Tervalammen työlaitoksen arkistoaineistoa Tutkimukseni osoittaa, ettei rikoskontrollia ja sosiaalihuoltoa voi työlaitosten yhteydessä tarkastella erillään. Työlaitoksiin passitetuilla oli usein keskimääräistä löyhemmät yhteydet sosiaalisen kontrollin instituutioihin kuten työhön tai avioliittoon. Väitän, että sosiaalihuolto loi mahdollisuuden puuttua näiden ihmisten elämään ja rajoittaa heidän vapauttaan. Sosiaalihuolto toimi siis rikoskontrollin muotona.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: sosiaalihuolto
  topic: keywords
subject: elatusvelvollisuus
  topic: keywords
subject: korvausvelvollisuus
  topic: keywords
subject: työvelvollisuus
  topic: keywords
subject: työlaitos
  topic: keywords
subject: rikoskontrolli
  topic: keywords
subject: kontrolli
  topic: keywords
subject: vapaudenriisto
  topic: keywords
creator: Katariina Parhi
rights: Copyright (c) 2025 Katariina Parhi https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 11
ending page: 40
doi: 10.61559/lh.147381

Feminismi, perheeni
type: item
description: Näkökulma-artikkelissa avataan suunnitteilla olevan tiede-taidehankkeen lähestymistapoja perheen ja etenkin lasten rooliin feminismin historiassa. Tarkastelu kiinnittyy 1970- ja 1980-luvun kotimaiseen feminismiin, mutta ajatteluun haetaan virikkeitä kansainvälisestä kirjallisuudesta.
subject: Näkökulmat
  topic: section
subject: yhteiskunnalliset liikkeet
  topic: keywords
subject: feminismin historia
  topic: keywords
subject: lapsuus
  topic: keywords
subject: perhesuhteet
  topic: keywords
subject: 1970- ja 1980-luku
  topic: keywords
creator: Heidi Kurvinen
creator: Liisa Lalu
creator: Katja Lautamatti
rights: Copyright (c) 2025 Heidi Kurvinen , Liisa Lalu, Katja Lautamatti https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-02-10
publication date: 2025-02-10
starting page: 94
ending page: 105
doi: 10.61559/lh.156400

Liennytyksen puolesta, ydinsotaa vastaan
type: item
description: Essee tarkastelee YK:n aseidenriisuntaviikkojen aikana vuosina 1980–1984 järjestettyjä suomalaisia rauhanmarsseja sukupuolen ja yhteiskunnallisen vaikuttamisen näkökulmasta. Tekstiä raamittaa yksinkertainen menetelmällinen kysymys: millaisia sukupuolittuneita tapahtumia ja teemoja rauhanmarsseista nousee esiin, jos tutkija asettaa sukupuolihistorian analyyttisen viitekehyksensä keskiöön.
subject: Näkökulmat
  topic: section
subject: rauhanliike
  topic: keywords
subject: 1980-luku
  topic: keywords
subject: ydinaseet
  topic: keywords
subject: rauhanmarssi
  topic: keywords
subject: YK:n aseistariisuntaviikko
  topic: keywords
creator: Hannah Kaarina Yoken
rights: Copyright (c) 2025 Hannah Kaarina Yoken https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-02-10
publication date: 2025-02-10
starting page: 106
ending page: 129
doi: 10.61559/lh.156399

Historialle omistettu elämä
type: item
description: Kaari Utrio (s. 1942) on yksi Suomen luetuimmista kirjailijoista, jonka 1960-luvulla alkanut ura kattaa mittavan romaanituotannon ohella tietokirjallisuutta, kolumneja, luentoja, esitelmiä ja haastatteluita. Historian popularisoijana Utrio on vuosikymmenten ajan ollut Suomen suosituimpia. Tuottelias kirjailija jäi eläkkeelle vuonna 2017, mutta hän pitää lukijoihinsa edelleen yhteyttä Facebookin välityksellä. Lähihistoria-lehden haastattelussa Kaari Utrio kertoo pitkästä urastaan sekä pohtii historiallisen romaanin ja tutkimustiedon suhdetta ja historian popularisointia. Keskustelimme myös suomalaisen naisen asemasta ja tasa-arvon nykytilanteesta. Haastattelu tehtiin keväällä 2024 kirjailijan kotona Somerniemellä.
subject: Lähihistorian kentältä
  topic: section
subject: Kaari Utrio
  topic: keywords
subject: kirjailijat
  topic: keywords
subject: historiallinen romaani
  topic: keywords
subject: tietokirjallisuus
  topic: keywords
subject: sukupuolihistoria
  topic: keywords
creator: Anna Niiranen
rights: Copyright (c) 2025 Anna Niiranen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-02-10
publication date: 2025-02-10
starting page: 130
ending page: 144
doi: 10.61559/lh.156398

Sukupuoli ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen 1960–1980-lukujen Suomessa
type: item
description: Tämä teemanumero tarkastelee yhteiskunnallisen vaikuttamisen lähihistoriaa sukupuolen näkökulmasta 1960–1980-lukujen Suomessa. Aihe linkittyy moneen suomalaista yhteiskuntaa olennaisesti muokanneeseen ilmiöön, joiden sukupuolittuneisuutta ei ole aina otettu riittävästi huomioon. Tässä artikkelissa teemanumeron toimittajat johdattavat lukijan tematiikan pariin sekä luotaavat tutkimuskentän nykytilaa. Lisäksi he kertovat teemanumeron toimitusprosessista.
subject: Teemajohdanto
  topic: section
subject: sukupuoli
  topic: keywords
subject: yhteiskunnallinen vaikuttaminen
  topic: keywords
subject: Suomi
  topic: keywords
subject: sukupuolihistoria
  topic: keywords
subject: lähihistoria
  topic: keywords
creator: Heidi Kurvinen
creator: Anna Niiranen
creator: Hannah Yoken
rights: Copyright (c) 2025 Heidi Kurvinen, Anna Niiranen, Hannah Yoken https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-02-10
publication date: 2025-02-10
starting page: 4
ending page: 26
doi: 10.61559/lh.156222

Abstracts
type: item
subject: Abstracts
  topic: section
creator: Toimitus
rights: Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 188
ending page: 189

Pääkirjoitus
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Tuomas Laine-Frigren
rights: Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 4
ending page: 6

Kolonialismi palestiinalaiskristittyjen arjessa, ajattelussa ja kohtaamisissa
type: item
description: Tässä artikkelissa luomme katsauksen palestiinalaiskristittyjen ajatteluun ja arkipäivään sekä palestiinalaisen paikallisen teologian muotoutumiseen lähihistoriassa. Vaikka 1980-luvulta eteenpäin dokumentoitavissa palestiinalaisen kristillisyyden ilmaisuissa on sekä vapautuksen teologian että jälkikolonialistisen teologian piirteitä, katsauksemme muistuttaa, että palestiinalaiset kristityt ovat muiden palestiinalaisten tavoin sekä historiansa että nykyisyytensä puolesta kolonisoitu kansa. Kolonialismi liittyy myös alueen kristillisyyden historiaan, sillä historiallisen Palestiinan alueeseen on kohdistunut monenlaisia ulkopuolisten kristittyjen intressejä läntisen lähetystyön myötä ja jo ennen sen alkamista. Artikkelin tarjoamat taustatieto ja näkökulmat auttavat lukijaa ymmärtämään palestiinalaisten kristittyjen puheenvuoroja sekä laajemmin sitä kolonialismin leimaamaa nykyisyyttä, jossa palestiinalaiset elävät ja toimivat. Katsaus päättyy kolmeen tapausesimerkkiin, jotka ilmentävät sitä, miten erilaiset valtarakenteet mahdollistavat palestiinalaiskristittyjen toimijuutta samalla, kun ne myös pyrkivät jatkuvasti muovaamaan ja rajoittamaan sitä.
subject: Palestiina
  topic: section
subject: Palestiina
  topic: keywords
subject: Palestiinan kristityt
  topic: keywords
subject: Vapautuksen teologia
  topic: keywords
subject: Lähihistoria
  topic: keywords
subject: Kolonialismi
  topic: keywords
subject: Asutuskolonialismi
  topic: keywords
creator: Anna-Liisa Rafael
creator: Anne K. Heikkinen
rights: Copyright (c) 2024 Anna-Liisa Rafael, Anne K. Heikkinen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 88
ending page: 131
doi: 10.61559/lh.148487

Who are the Palestinian Children Against Whom Israel Has Launched a Genocide?
type: item
description: In this essay, Heidi Morrison's goal is to bring much needed attention to the Palestinians children of Gaza who are the object of a genocide, despite the International Court of Justice declaring in 2024 that Israel should take steps to prevent genocide. Morrison makes three points. First, the reigning narrative on Palestinian children dehumanizes them, fueling the war on Palestinian children. Second, while humanitarian aid is much needed, it is not the long-term solution for Palestinian children’s trauma, which is caused by a structural and ongoing process of settler colonialism. Third, Palestinian children know and express resistance daily, despite their lack of formal citizenship.
subject: Palestiina
  topic: section
subject: Palestine
  topic: keywords
subject: Children
  topic: keywords
subject: Unchilding
  topic: keywords
creator: Heidi Morrison
rights: Copyright (c) 2024 Heidi Morrison https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 132
ending page: 140
doi: 10.61559/lh.148390

Lähteneet ja jääneet
type: item
description: Tässä esseessä tarkastellaan kriittisesti muistelukerronnan ja kurinalaisen historiantutkimuksen välistä suhdetta kolmen Italian lähihistoriaan liittyvän uuden tutkimuksen valossa. Analysoimalla toisen maailmansodan ratkaisujen laukaisemia italialaisen väestön muuttoliikkeita ja niihin liittyneitä identiteettivalintoja osoitetaan, ett' kiinnostavimpia tutkimustuloksia saadaan usein ylittämällä tieteenalojen välisiä rajoja, yhdistämällä erilaisia teorioita, aineistoja ja metodeja sekä säilyttämällä kriittinen etäisyys tutkimuskohteeseen.
subject: Näkökulmat
  topic: section
creator: Tuija Parvikko
rights: Copyright (c) 2024 Tuija Parvikko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 150
ending page: 164
doi: 10.61559/lh.148389

“Repressive Tolerance” - Reflections after Sixty Years
type: item
description: This brief article revisits Herbert Marcuse's classic essay 'Repressive Tolerance', first published six decades ago in 1965. It explores the key ideas expressed by Marcuse and offers some thoughts about their potential relevance today.
subject: Näkökulmat
  topic: section
subject: Herbert Marcuse
  topic: keywords
subject: Repressive Tolerance
  topic: keywords
subject: Pluralism
  topic: keywords
subject: Democracy
  topic: keywords
subject: Frankfurt School
  topic: keywords
creator: Pertti Ahonen
rights: Copyright (c) 2024 Pertti Ahonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 141
ending page: 149
doi: 10.61559/lh.148388

Lähihistorian kentältä
type: item
description: Lähihistoria haastatteli historiadokumentteihin erikoistuneen Alku Tuotanto-yhtiön perustajia Sampo Terhoa ja Toni Viljanmaata tammikuussa 2024. Sampo Terho on toiminut aiemmin Eurooppa-, urheilu- ja kulttuuriministerinä sekä julkaissut kaksi historiallista romaania. Terho valittiin hiljattain Tampereen kaupungin kulttuurijohtajaksi. Toni Viljanmaa on puolestaan työskennellyt Pohjalaisen päätoimittajana sekä politiikan toimittajana eri medioissa. Lisäksi hän toimii yrittäjänä ja työstää poliittisen historian väitöskirjaa Helsingin yliopistossa. Paneuduimme haastattelussa Terhon ja Viljanmaan Alku Tuotanto-yhtiön toimintaan, historiadokumenttien työstämiseen ja historian merkitykseen yhteiskunnassa. Terhon ja Viljanmaan mukaan historiadokumenttien perustana on tieteellisen tutkimuksen kaltainen tiedonhankinta ja uuden oppiminen, vaikka lopputulos onkin ilmaisultaan kaukana tieteellisistä julkaisuista.
subject: Lähihistorian kentältä
  topic: section
subject: historiadokumentit
  topic: keywords
subject: historiakulttuuri
  topic: keywords
subject: lähihistoria
  topic: keywords
creator: Pia Koivunen
rights: Copyright (c) 2024 Pia Koivunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 177
ending page: 187
doi: 10.61559/lh.148330

Empivä kumppani
type: item
description: Tämä artikkeli tarkastelee Suomen Nato-politiikan varhaisia vaiheita vuosina 1994–1997. Miten syntyi rauhankumppanuuteen (Partnership for Peace, PfP) pohjautuva Nato-ratkaisu? Millainen yhteistyökumppani Suomi oli? Artikkelin keskeistä aineistoa ovat ulkoasiainministeriön arkisto, Kansallisarkistossa säilytettävät presidentti Mauno Koiviston ja presidentti Martti Ahtisaaren yksityisarkistot sekä tasavallan presidentin kanslian arkisto. Artikkeli osoittaa, ettei Suomen hakeutuminen yhteistyöhön Naton kanssa ollut mutkatonta. Se herätti suomalaisessa keskustelussa jännitteitä, jotka poliittisen johdon ja virkamiesten oli otettava huomioon. Alkuvaiheessa Suomen profiili Nato-yhteistyössä pysyi matalana, mutta Bosnian sota muodostui käännekohdaksi. Naton johtamaa Bosnia-Hertsegovinan kriisinhallintaoperaatiota pidettiin koetinkivenä yhteistyöhön pohjautuvalle turvallisuusjärjestykselle, johon myös Venäjä haluttiin sitouttaa. Suomi suhtautui operaatioon kuitenkin varovaisesti. Tämä loi Suomesta kuvaa hieman haluttomana yhteistyökumppanina, jolle osallistuminen kriisinhallintaan oli hankalampaa kuin muille sotilaallisesti liittoutumattomille maille.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Suomi
  topic: keywords
subject: ulkopolitiikka
  topic: keywords
subject: kriisinhallinta
  topic: keywords
subject: rauhankumppanuus
  topic: keywords
subject: Nato
  topic: keywords
creator: Juha-Matti Ritvanen
rights: Copyright (c) 2025 Juha-Matti Ritvanen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 70
ending page: 91
doi: 10.61559/lh.146055

Armeijan puolustuskuntoisuudesta kansakunnan elinkelpoisuuteen
type: item
description: Sanomalehdistö on vaikuttanut liikuntakulttuurin muodostumiseen Suomessa. Urheilu ja maanpuolustus ovat tukeneet toisiaan koko itsenäisen Suomen historian ajan. Urheilupolitiikan noustessa itsenäistymisen myötä tärkeäksi osaksi julkista valtaa, urheilutoimijoilla oli tärkeä rooli itsenäisyyden turvaajina. Urheilu edisti armeijan puolustuskuntoisuutta ja näin ollen kansakunnan elinkelpoisuutta. Tässä artikkelissa tarkastelen, miten Turun Sanomat kirjoitti liikunnasta ja urheilusta maanpuolustuksen keinona jatkosodan aikana. Sodan jatkuessa Suomen osallistuminen kansainvälisiin kilpailuihin väheni ja talvisodan henki vaihtui eräänlaiseksi suhteellisuudentajuksi. Sodan pitkittyessä huomio oli aiempaa enemmän kansan liikuttamisessa ja nuorison kasvattamisessa
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: resilienssi
  topic: keywords
subject: urheilujournalismi
  topic: keywords
subject: liikunta
  topic: keywords
subject: urheilu
  topic: keywords
subject: jatkosota
  topic: keywords
subject: Suomi
  topic: keywords
creator: Jan Westerberg
rights: Copyright (c) 2025 Jan Westerberg https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-06-16
publication date: 2025-06-16
starting page: 41
ending page: 69
doi: 10.61559/lh.146647

Hiljainen tietäminen avaa lähihistoriaan uusia tutkimusnäkökulmia
type: item
description: Puheenvuorossaan väitöskirjatutkija Merja Karjalainen muistuttaa kokemusperäisesti syntyvän asiantuntijuuden merkityksestä, myös lähihistorian tutkimukselle. ”Hiljaisen tietämisen kautta voi tavoittaa sellaista tietoa ja mahdollisia kysymyksenasetteluja, joita muuten ei ymmärretä olevankaan, vaikka ne piilovaikuttavat yhteiskunnassamme”, hän kirjoittaa. Karjalaisen oma henkistä työsuojelua käsittelevä tutkimus sai alkunsa työsuojeluun ja työhyvinvointiin erikoistuneen journalistin hämmästelystä: Miksi kokemus työn psyykkisestä ja sosiaalisesta kuormittavuudesta sekä työuupumus ja mielenterveysperusteinen työkyvyttömyys ovat yleistyneet, vaikka työturvallisuuslaki on turvannut sekä fyysisen että henkisen terveyden jo 1980-luvun lopulta lähtien?
subject: Näkökulmat
  topic: section
subject: hiljainen tietäminen
  topic: keywords
subject: elinikäinen oppiminen
  topic: keywords
subject: kuormitus
  topic: keywords
subject: työuupumus
  topic: keywords
subject: työturvallisuus
  topic: keywords
subject: työterveys
  topic: keywords
subject: henkinen työnsuojelu
  topic: keywords
creator: Merja Karjalainen
rights: Copyright (c) 2024 Merja Karjalainen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 165
ending page: 176
doi: 10.61559/lh.146004

Rocky Legacies of Finnish Anti-Uranium Mining Social Movements
type: item
description: Kun kansainväliset kaivosyhtiöt aloittivat intensiivisen uraaninetsinnän Suomessa 2000-luvun alussa, uraanin etsintää ja uraanikaivoksia vastustavia kansalaisliikkeitä muodostui eri puolille maata. Suomalainen taiteilija Pessi Manner tuotti kansalaisliikkeiden osana kalliotaidetta, jolla pyrittiin lisäämään kansalaisten tietoisuutta uraanikaivostoiminnan mahdollisista terveysriskeistä ja ympäristöhaitoista. Mannerin taidetta tarkastellaan artikkelissa suomalaisen ydinvoimapolitiikan, kivikautisen kalliotaiteen ja tulevaisuuskommunikaation näkökulmasta. Artikkelin pääargumentti on, että Mannerin taiteen vaikuttavuus perustuu teosten synnyttämälle affektiiviselle yhteydelle tuntevien kehojen ja suojeltavan maiseman välillä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: anti-uranium mining social movements
  topic: keywords
subject: future communication
  topic: keywords
subject: landscape
  topic: keywords
subject: nuclear aesthetics
  topic: keywords
subject: Pessi Susikustaa Manner
  topic: keywords
subject: rock art
  topic: keywords
subject: uranium prospecting
  topic: keywords
creator: Marko Mikael Marila
rights: Copyright (c) 2024 Marko Mikael Marila https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-25
publication date: 2024-10-25
starting page: 32
ending page: 61
doi: 10.61559/lh.145345

Pääkirjoitus
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Tuomas Laine-Frigren
rights: Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 3
ending page: 4

Abstracts
type: item
description: English Abstracts
subject: Abstracts
  topic: section
creator: Toimitus
rights: Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10

Muisto
type: item
subject: Sarjakuva
  topic: section
creator: Ainur Elmgren
rights: Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 188
ending page: 196

Muistamisen kulttuurit ja historian käyttö
type: item
description: Historiantutkijan työhön kuuluu niin menneisyyden rekonstruointi kuin sen pohtiminen, mikä on historian merkitys ja käyttötarkoitus nykyhetken yhteiskunnassa. Näitä tehtäviä on käytännössä mahdoton erottaa toisistaan, sillä menneisyyttä kuvatessaan tutkija osallistuu vallitsevien historiakuvien rakentamiseen muun muassa aihevalinnoillaan ja tulkinnoillaan. Historioitsijat eivät kuitenkaan ole yksin määrittämässä kuvaa menneisyydestä. Menneisyyttä tulkitsevat ja sitä käyttävät omiin päämääriinsä niin valtaapitävät poliitikot kuin vallan haastajatkin. Sekä oma- ja perhekohtaisen muistin että kulttuurisen muistamisen kautta tavalliset ihmiset ja ihmisyhteisöt käyttävät menneisyyttä nykyhetken ja oman tulevaisuutensa hahmottelun välineenä. Akateeminen historiankirjoitus voi ajoittain tarjota kriittisiä virikkeitä näihin prosesseihin esimerkiksi nostamalla esiin heikosti tunnettuja aiheita tai purkamalla myyttejä, mutta usein ainekset historian juhla- ja arkikäyttöön tulevat muualta: ylirajaisesta populaarikulttuurista, perhemuistoista, julkisista puheenvuoroista ja kansallisista merkkitapahtumista. Toisaalta historiantutkijat ovat valinnoillaan myös määritelleet sitä, mikä on tallentamisen ja muistamisen arvoista. Tämä teemanumero on huomionosoitus Suomen ja Pohjois-Euroopan historian professori Tiina Kinnuselle, jonka työssä kaikki yllä mainitut teemat ovat olleet keskeisiä. Tiinan tutkimuksille feminismin ja naisasialiikkeen historiasta, toisen maailmansodan sosiaali- ja kulttuurihistoriasta sekä historiankirjoituksen ja historiakulttuurin historiasta on kaikille ollut leimallista refleksiivinen ote, jossa menneisyyttä on myös monitasoisesti nykyisyydessä läsnäoleva ilmiö. Tiinan historiakäsityksessä toimijoita eivät ole vain akateemiset tieteenharjoittajat vaan myös kirjailijat, elokuvissa kävijät, muistelijat, lapset, vähemmistöjen edustajat ja monet muut ihmisryhmät, jotka aktiivisesti tai passiivisesti osallistuvat historian käyttöön ja muistokulttuurin rakentamis…
subject: Teemajohdanto
  topic: section
subject: historiakulttuuri
  topic: keywords
subject: historiografia
  topic: keywords
subject: sukupuolihistoria
  topic: keywords
subject: sosiaalihistoria
  topic: keywords
subject: kulttuurihistoria
  topic: keywords
subject: kulttuurinen muisti
  topic: keywords
creator: Heini Hakosalo
creator: Seija Jalagin
creator: Marianne Junila
creator: Ville Kivimäki
rights: Copyright (c) 2024 Heini Hakosalo, Seija Jalagin , Marianne Junila, Ville Kivimäki https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 5
ending page: 23
doi: 10.61559/lh.143938

Sukupuoleen paikantuva tieto liikenneaktivismissa
type: item
description: Sukupuoli- ja tasa-arvokysymykset pääsevät harvoin esiin liikennettä koskevassa keskustelussa tai tutkimuksessa. Tässä artikkelissa selvitetään sukupuolen roolia suomalaisen liikennepolitiikan historiassa kahden aktivistitoimijan kautta. Tarkastelen yhtäältä Liikennepoliittinen yhdistys Enemmistö ry:n ja toisaalta hidaskatupioneeri Anneli Alasen toimintaa tiedontuotannon ja tiedon paikantuneisuuden näkökulmista. Enemmistö ry käytti sukupuolen tarkastelua yhtenä keinona ilmaista liikennepolitiikan ja -suunnittelun ongelmallisuutta, mutta sukupuolikysymys jäi yhdistyksen toiminnassa taka-alalle. Anneli Alasella puolestaan sukupuolittuneet kokemukset liikenteestä ja liikennepolitiikasta muodostivat keskeisen keinon haastaa vallalla olevaa liikennetietoa ja määritellä liikennettä käsitteellisesti uudella tavalla. Tarkastelun perusteella sukupuoli ja siihen risteävät kategoriat näyttäytyvät radikaaleina mutta vähälle käytölle jääneinä valtarakenteiden valottajina, paitsi 1960–1990-lukujen liikennepolitiikassa, myös tämän päivän liikennekeskustelussa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: liikenneaktivismi
  topic: keywords
subject: liikennepolitiikka
  topic: keywords
subject: paikantunut tieto
  topic: keywords
subject: sukupuoli
  topic: keywords
subject: tiedontuotanto
  topic: keywords
creator: Tiina Männistö-Funk
rights: Copyright (c) 2025 Tiina Männistö-Funk https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-02-10
publication date: 2025-02-10
starting page: 27
ending page: 60
doi: 10.61559/lh.143694

Kuinka vapautua elintasorobotin roolista?
type: item
description: Sukupuolten tasa-arvoa koskeva keskustelu on Suomessa yleensä tarkoittanut naisten aseman käsittelyä. Tässä artikkelissa osoitan, että suomalaisissa aikakauslehdissä 1960-luvulla käyty niin sanottu roolikeskustelu sisälsi runsaasti puheenvuoroja myös miesten kohtaamista tasa-arvon ongelmista. Osoitan myös, että miehet osallistuivat tähän keskusteluun aktiivisesti. Mieskysymystä nosti esiin Yhdistys 9, joka huomautti sukupuolten tasa-arvon edistämisen edellyttävän kummankin sukupuolen roolin radikaalia uudistamista. Artikkelissa tutkituista lehdistä Me Naiset ajoi aktiivisesti Yhdistys 9:n tavoitteita vaatimalla miesten vapauttamista perinteisestä sukupuoliroolista. Uusi Maailma taas asemoi itsensä roolikeskustelun ja Yhdistys 9:n kriitikoksi väittämällä, että ne sivuuttivat miesten ongelmat. Uusi Maailmakin sisälsi runsaasti puheenvuoroja erityisesti isän roolin uudistamisen puolesta. Yhdistyksen ja tutkittujen lehtien näkökulmasta miehen ongelmat tiivistyivät perheenelättäjän roolin raskauteen.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: miesliike
  topic: keywords
subject: aikakauslehdet
  topic: keywords
subject: sukupuolten tasa-arvo
  topic: keywords
subject: feminismi
  topic: keywords
subject: roolikeskustelu
  topic: keywords
creator: Arja Turunen
rights: Copyright (c) 2025 Arja Turunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-02-11
publication date: 2025-02-11
starting page: 61
ending page: 93
doi: 10.61559/lh.143513

“Tällaisen Vironko me silloin halusimmekin?”
type: item
description: Artikkelissa analysoidaan Viron kolmen suurimman sanomalehden (Postimees, Eesti Päevaleht, Õhtuleht) vuosina 2001, 2011 ja 2021 välittämää kuvaa Viron uudelleenitsenäistymisestä ja sitä seuranneesta yhteiskunnallisesta kehityksestä. Vaikka kaikki mainitut lehdet ovat virallisesti sitoutumattomia, tuloksena hahmottui silti kolme erilaista politisoitunutta tulkintaa ja historiakuvaa. Postimees kannatti Virossa harjoitettua oikeistolaista markkinaliberaalia politiikkaa ja näki siksi vuoden 1991 jälkeisen yhteiskunnallisen kehityksen positiivisena. Se tuki myös kansalliskonservatiivista tulkintaa Viron itsenäistymiskamppailusta. Eesti Päevaleht sympatisoi vasemmistolaisia tulkintoja, minkä seurauksena sen näkemys oli lähes päinvastainen. Õhtuleht sijoittui välittämänsä kuvan osalta näiden kahden sanomalehden väliin, ollen kuitenkin lähempänä Eesti Päevalehteä kuin Postimees-lehteä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Media
  topic: keywords
subject: mielikuvat
  topic: keywords
subject: historiapolitiikka
  topic: keywords
subject: muistaminen
  topic: keywords
subject: narratiivit
  topic: keywords
subject: 2000-luku
  topic: keywords
creator: Kari Alenius
rights: Copyright (c) 2024 Kari Alenius https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 83
ending page: 112
doi: 10.61559/lh.142986