Lähihistoria
type: channel
description: Lähihistoria on avoimesti verkossa ilmestyvä tieteellinen aikakauslehti, joka julkaisee tutkimusartikkeleita, esseitä, kirja-arvioita, puheenvuoroja ja muita kirjoituksia historian ja lähitieteiden aloilta. Lehteä julkaisee Lähihistorian tutkimuksen seura.
publisher: Lähihistorian tutkimuksen seura
language: fi
publication name: Lähihistoria
issn: 2954-114X
items: Ympäristöhistorian tämänhetkisyys
items: Tasavallan vai imperiumin lapset?
items: Historia politiikan argumenttina Venäjällä
items: Veli-Pekka Lehtola saamelaisten lähihistorian tutkijana
items: Saamelaisnuoret ja historian läsnäolo
items: Kalevalan toimijuus ja aikojen välinen vuorovaikutus Timo Parvelan fantasiatrilogiassa Sammon vartijat
items: Vapaus näytteillä
items: Imperiumin perintö Ranskan kansallisen rintaman islaminvastaisessa retoriikassa
items: Pääkirjoitus
items: A Biographical Study of Johannes Virolainen and Transnational Politics of the Cold War
items: Alueellista ulkopolitiikkaa avautuvassa Euroopassa
items: Menneisyyden ja nykyisyyden käsitteellinen ja kokemuksellinen yhteys
items: Elämää metsässä
items: Historiaa, politiikkaa ja historiapolitiikkaa Italiassa
items: Käsikirjoittaja Marjo Vilkko
items: Diplomaatti lähihistorian tutkijana
items: Joutenolon vaarallisuudesta
items: Oman ajan historiankirjoitus
items: Toiseutettujen epäuskottaviksi väitetyt tarinat
items: Abstracts
items: Kansakunnan haavat
items: What went wrong?
items: Valtion historiamonopoli ja historiatietoisuus Venäjällä
items: Nukkuva karhu ja rukouksen voima
items: ”Sangen ajankohtainen Nuijasota”
items: Muistamisen kulttuurin sukupuolittuneisuudesta
items: ”Meno on kuin Teiniliitossa”
items: Menneen kautta tulevaan ja takaisin
items: English abstracts

Ympäristöhistorian tämänhetkisyys
type: item
description: Ympäristöhistoria tutkii ihmisen ja ympäristön vuorovaikutusta. Tuomas Räsänen pohtii puheenvuorossaan ympäristöhistorian aikatasoja lähihistorian näkökulmasta. Ympäristöhistorian kronologioissa käsitykset uudesta ja vanhasta, ajallisesti läheisestä ja etäisestä, saavat uuden merkityksen. Juuri siksi ympäristöhistoria on lähihistorialle erittäin relevantti lähestymistapa, Räsänen kirjoittaa.
subject: Näkökulmat
  topic: section
creator: Tuomas Räsänen
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 83
ending page: 94

Tasavallan vai imperiumin lapset?
type: item
description: Toni Alaranta käsittelee esseessään Turkin tasavallan historiapoliittisia jakolinjoja. Hän kirjoittaa, että menneisyyden tapahtumia ja keskeisiä toimijoita koskevan kamppailun pohjalla ovat lopulta jyrkästi erilaiset käsitykset modernisaation luonteesta ja reunaehdoista.
subject: Esseet
  topic: section
subject: Turkki
  topic: keywords
subject: Kansallinen identiteetti
  topic: keywords
subject: Historiapolitiikka
  topic: keywords
subject: modernisaatio
  topic: keywords
subject: Osmanivaltio
  topic: keywords
subject: Nostalgia
  topic: keywords
subject: Mustafa Kemal Atatürk
  topic: keywords
subject: Abdülhamid II
  topic: keywords
subject: Geopolitiikka
  topic: keywords
creator: Toni Alaranta
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14
starting page: 133
ending page: 143

Historia politiikan argumenttina Venäjällä
type: item
description: Jukka Korpela pohtii esseessään sitä, kuinka Venäjä käyttää poliittisessa keskustelussa hyvinkin vanhaa historiaa argumentteina. Nykyään yleisiä perusteluja on käytetty Moskovan politiikassa jo keskiajalla. Läntisestä historian käytöstä poiketen kyse ei ole vain retorisesta koristelusta, rituaaleista tai vanhan kulttuurin perinnöstä. Historialla ei peitellä todellisia motiiveja, vaan kyse on aidoista argumenteista omien väitteiden tueksi. Lännessä itsestään selvyytenä otettu ajatus rationalismista ei koskaan ole juurtunut Venäjälle eikä laajemminkaan itään. Järkeen vetoaminen toteutui keskiajan skolastiikan myötä läntisessä ajattelussa, mutta sen soveltaminen itään on älyllinen virhe. Venäjä tahtoo osoittaa, että se on aidosti pyhä tuhatvuotinen kokonaisuus, joka puolustaa totuutta vääryyttä ja syntiä vastaan. Sitä ovat vuosisatojen varrella uhanneet niin idän pakanat kuin lännen moraalinen rappio. Yhdessä venäläiset ovat kuitenkin puolustaneet arvojaan ulkoisia hajottajia vastaan, mikä luo velvollisuuden myös nykyiselle sukupolvelle jatkaa esi-isien missiota.
subject: Esseet
  topic: section
subject: Venäjä
  topic: keywords
subject: Historiapolitiikka
  topic: keywords
subject: ortodoksisuus
  topic: keywords
subject: Vladimir Pyhä
  topic: keywords
subject: Kiovan Rus
  topic: keywords
subject: mystiikka
  topic: keywords
subject: nationalismi
  topic: keywords
subject: historiakulttuuri
  topic: keywords
creator: Jukka Korpela
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14
starting page: 122
ending page: 132

Veli-Pekka Lehtola saamelaisten lähihistorian tutkijana
type: item
description: Saamenkulttuurin emeritusprofessori Veli-Pekka Lehtolan tuotanto on sekä kattava että johdonmukainen painottaessaan saamelaisten historiallista toimijuutta ja historioiden moninaisuutta. Tässä kirjallisuuskatsauksessa tarkastelen hänen tapaansa käyttää teorioita. Yhdistelemällä teorioita ja empiriaa kontrolloidusti Lehtola onnistuu välttämään niille muuten tyypilliset dikotomiat ja ei-historialliset ansat.
subject: Saamelaisten historiat
  topic: section
subject: Veli-Pekka Lehtola
  topic: keywords
subject: Saamenmaa
  topic: keywords
subject: postkolonialistinen teoria
  topic: keywords
subject: asuttajakolonialismi
  topic: keywords
subject: kontekstuaalisuus
  topic: keywords
subject: lähihistoria
  topic: keywords
subject: kokemus
  topic: keywords
subject: toimijuus
  topic: keywords
creator: Jukka Nyyssönen
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14
starting page: 108
ending page: 121

Saamelaisnuoret ja historian läsnäolo
type: item
description: Helena Ristaniemen essee käsittelee historian merkityksiä saamelaistyttöjen elämässä. Essee pohjautuu hänen tuoreeseen väitöskirjaansa (2023) ”Täällä on merkitystä mihin sukuun synnyt, se vaikuttaa kaikkeen.” Historiatietoisuuden muotoutuminen ja merkitykset Suomen saamelaisalueen tyttöjen elämässä.
subject: Saamelaisten historiat
  topic: section
subject: saamelaiset
  topic: keywords
subject: nuoret
  topic: keywords
subject: historiatietoisuus
  topic: keywords
subject: kokemuksellisuus
  topic: keywords
subject: materiaalisuus
  topic: keywords
subject: ympäristösuhde
  topic: keywords
subject: kolonialismi
  topic: keywords
subject: lähihistoria
  topic: keywords
creator: Helena Ristaniemi
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14
starting page: 96
ending page: 107

Kalevalan toimijuus ja aikojen välinen vuorovaikutus Timo Parvelan fantasiatrilogiassa Sammon vartijat
type: item
description: Timo Parvelan lasten fantasiatrilogialla Sammon vartijat (2007‒2009) on vahva intertekstuaalinen kytkös Elias Lönnrotin Kalevalaan (1849). Se paitsi esittelee lukijalle Kalevalasta inspiroituneita henkilöhahmoja, paikkoja ja tapahtumia myös hyödyntää sitaatteja ja mukaelmia eepoksen runoista. Artikkeli kysyy, miten Kalevala toimii Sammon vartijoissa ja millaisena aikojen välinen vuorovaikutus trilogiassa näyttäytyy. Toimijaverkkoteoreettisen toimijuuskäsitykseen ja tekstianalyysin pohjalta artikkeli esittää Kalevalan toimivan sarjassa kahdella tasolla. Ensinnäkin reaalinen Kalevala osallistuu taiteen tuottamisen prosessiin yhdessä kirjailijan ja lukijoiden kanssa. Toisekseen fantasiamaailmassa esiintyvä fiktiivinen versio eepoksesta vaikuttaa tapahtumien kulkuun kanssatoimijana muiden kertomuksen elementtien kanssa. Lisäksi artikkeli osoittaa sarjan haastavan lineaarista käsitystä ajan kulusta sen asettaessa myyttisen menneisyyden ja nykyaikaisen toimintaympäristön rinnakkain. Kirjat käsittelevät ajankohtaisia ongelmia, kuten ilmastonmuutosta, mutta myös muovaavat lukijan ja Kalevalan sekä sen pohjalla olevan mytologian välistä suhdetta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Lasten fantasiakirjallisuus
  topic: keywords
subject: Kalevala
  topic: keywords
subject: itämerensuomalainen mytologia
  topic: keywords
subject: Kirjallisuudentutkimus
  topic: keywords
subject: Elias Lönnrot
  topic: keywords
subject: uusmateriaalisuus
  topic: keywords
subject: toimijaverkkoteoria
  topic: keywords
subject: Timo Parvela
  topic: keywords
creator: Isla Parkkola
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14
starting page: 69
ending page: 95

Vapaus näytteillä
type: item
description: Artikkelissa käsitellään Tallinnassa sijaitsevan Vabamun sekä Tampereella sijaitsevan Työväenmuseo Werstaan Vapauden museon näyttelyitä ja pohditaan vapauden käsitteen merkityksiä Viron ja Suomen historian esityksissä. Artikkelissa hyödynnetään Alison Landsbergin proteesimuistin (prosthetic memory) käsitettä ja pohditaan sen avulla näyttelyiden elämyksellisyyttä ja niiden tarjoamia empatian mahdollisuuksia menneisyyden toimijoita kohtaan. Artikkelissa analysoidaan näyttelyiden kuvaamia ajanjaksoja, niiden subjekteja sekä vapauden ulottuvuuksia. Molemmat näyttelyt hyödyntävät laajasti nykyaikaisia museonäyttelyn elementtejä ja niissä on elämyksellisyyttä, mutta näyttelyiden välillä hahmottuu myös eroja siinä, millaiseen menneisyyteen kävijä kutsutaan eläytymään. Koska näyttelyiden avaaminen liittyi maiden itsenäisyyden satavuotisjuhliin, niiden kontekstina oli kansallisen historian esitys. Vaikka molemmat näyttelyt laajensivat käsitystä kansallisesta historiasta, kehys myös rajasi, ketkä näyttelyssä asetettiin historiallisen empatian kohteiksi
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Museonäyttelyt
  topic: keywords
subject: Suomi
  topic: keywords
subject: Viro
  topic: keywords
subject: historiapolitiikka
  topic: keywords
subject: Vapaus
  topic: keywords
subject: Proteesimuisti
  topic: keywords
subject: Historiallinen empatia
  topic: keywords
creator: Riikka Taavetti
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14
starting page: 43
ending page: 68

Imperiumin perintö Ranskan kansallisen rintaman islaminvastaisessa retoriikassa
type: item
description: Algerian sodan (1954–1962) jälkeen Ranskaan muutti lähes miljoona eurooppalaistaustaista siirtolaista (pieds-noirs), jotka kantoivat mukanaan siirtomaavallan perintöä: sen sosiaalista järjestystä normeineen, uskomuksineen ja puhetapoineen. Vuonna 1972 perustettu laitaoikeistolainen Kansallinen rintama (Front national) löysi ensimmäiset tukialueensa Etelä-Ranskasta. Samoilla alueilla asui paljon Algeriasta muuttaneita siirtolaisia, jotka vaalivat kolonialistista perintöä omissa yhdistyksissään ja järjestöissään. Kolonialistisen järjestelmän keskeisiä piirteitä olivat etninen ja uskonnollinen erottelu sekä hierarkia eurooppalaisen väestön ja pohjoisafrikkalaisen muslimiväestön välillä. Artikkeli analysoi, miten ne näkyvät Kansallisen rintaman puheenjohtajan Jean-Marie Le Penin kirjoituksissa ja puheissa sekä puolueen painetuissa ohjelmissa vuosina 1972–1989. Aineiston retorinen luenta osoittaa, että kolonialismin perinnön ja myöhemmän islaminvastaisuuden välillä on suorempi jatkumo kuin aiempi tutkimus on esittänyt. Kansallinen rintama rakensi puolueretoriikkaansa hyödyntämällä kolonialistista sosiaalista imaginääriä, joka nojaa Charles Taylorin mukaan yhteisön historiallisiin kokemuksiin ja ennakko-oletuksiin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Ranska
  topic: keywords
subject: siirtomaavalta
  topic: keywords
subject: nationalismi
  topic: keywords
subject: islaminvastaisuus
  topic: keywords
subject: retoriikka
  topic: keywords
subject: sosiaalinen imaginääri
  topic: keywords
creator: Joonas Pörsti
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14
starting page: 7
ending page: 42

Pääkirjoitus
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Tuomas Laine-Frigren
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14
starting page: 3
ending page: 6

A Biographical Study of Johannes Virolainen and Transnational Politics of the Cold War
type: item
description: This article explores how a systematic study of a person’s life can be revealing of larger political processes, for instance the dynamics between states and political actors during the Cold War period. The biographical method utilised in this article – the study of Finnish long-term politician Johannes Virolainen’s archive – enables the discerning of illogical and contradictory features in the behaviour of the Soviet Union. The article highlights multipolar-multilevel interactions of the Cold War: 1) how the Soviet Union could not ignore medium level political actors from small states, such as Virolainen, and 2) how the balance between Cold War blocs in Europe was truly a conundrum for the Soviet Union, which created interesting scopes of action for political actors.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Cold War
  topic: keywords
subject: biography
  topic: keywords
subject: politics
  topic: keywords
subject: political culture
  topic: keywords
subject: Finland
  topic: keywords
subject: Soviet Union
  topic: keywords
subject: Johannes Virolainen
  topic: keywords
subject: Conference on Security and Cooperation
  topic: keywords
subject: Inter-Parliamentary Union
  topic: keywords
creator: Kati Katajisto
rights: Copyright (c) 2023 Kati Katajisto https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-12-13
publication date: 2023-12-13
starting page: 6
ending page: 40
doi: 10.61559/lh.130253

Alueellista ulkopolitiikkaa avautuvassa Euroopassa
type: item
description: Artikkeli käsittelee Suomen ja Venäjän 1990-luvulla toteuttamaa alueellista yhteistyötä, joka on saanut vähän huomiota maamme lähihistorian tutkimuksessa. Aikakauden geopoliittinen ja taloudellinen murros luo mielenkiintoisen kontekstin alueelliselle yhteistyölle. Suomi rakensi suhteitaan uuteen Venäjään, talouden luonne globalisoitui ja alueiden merkitys suhteessa kansallisvaltioihin kasvoi. Syntyi jännitteitä ylikansallisten, kansallisten ja alueellisten toimijoiden välillä. Näitä jännitteitä on artikkelissa tarkasteltu niin kutsuttujen yhteiskunnallisten logiikoiden kautta, joista merkittävimpiä ovat perinteinen valtion logiikka, paikallisyhteisön logiikka ja markkinoiden logiikka. Artikkeli arvioi lähialueyhteistyön tavoitteita ja siitä käytyä julkista keskustelua näiden logiikoiden, Suomen 1990-luvun Eurooppa-politiikan ja Pohjoisen ulottuvuuden politiikan näkökulmista. Se myös tarkastelee lähialueyhteistyötä alueen (Pohjois-Karjala) ja valtion suhteen näkökulmasta. Lähteinä on käytetty eduskunnan pöytäkirjoja ja muuta materiaalia, sanomalehti Karjalaisen kirjoittelua sekä alueellisten organisaatioiden tuottamaa materiaalia
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lähialueyhteistyö
  topic: keywords
subject: yhteiskunnalliset logiikat
  topic: keywords
subject: ylirajaisuus
  topic: keywords
subject: aluepolitiikka
  topic: keywords
subject: EU-politiikka
  topic: keywords
subject: raja-alueyhteistyö
  topic: keywords
subject: 1990-luku
  topic: keywords
creator: Alina Maija Kuusisto
creator: Mikko Kohvakka
rights: Copyright (c) 2023 Alina Maija Kuusisto, Mikko Kohvakka https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-12-13
publication date: 2023-12-13
starting page: 41
ending page: 71
doi: 10.61559/lh.127794

Menneisyyden ja nykyisyyden käsitteellinen ja kokemuksellinen yhteys
type: item
description: Kulttuuriperintö (heritage) on eräs myöhäismoderneille länsimaisille yhteiskunnille leimallisista kulttuurisista, sosiaalisista ja taloudellisista ilmiöistä. Nyky-Eurooppaa onkin kuvattu muistin ja kulttuuriperinnön maanosaksi. Artikkeli tarkastelee kulttuuriperintöä sekä historiantutkimuksen kohteena että näkökulmana ja analyyttisena käsitteenä, jota lähihistoriaa tutkiva voi käyttää aineistonsa analyysissa. Artikkeli osoittaa, että kulttuuriperinnön käsitteellä on paljon annettavaa historiapolitiikan, historiakulttuurin sekä kulttuurisen muistin tutkimukselle, ja näiden näkökulmien kautta lähihistorialle. Kulttuuriperintö toimii järjestävänä käsitteenä erilaisille tavoille ja tarinoille, joilla menneisyyttä koskevia tulkintoja yhteiskunnassa tuotetaan, ja joiden kautta sosiaalinen muisti toimii. Historiapolitiikan tapaan kulttuuriperintö tekee näkyväksi myös yhteiskunnassa tapahtuvan muistamisen ja unohtamisen poliittisen ja tietoisen käytön. Se voidaankin ymmärtää oman aikansa konteksteista käsin määrittyvinä suhteina menneisyyden objekteihin, tiloihin ja käytäntöihin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Kulttuuriperintö
  topic: keywords
subject: Lähihistoria
  topic: keywords
subject: Kaupunki
  topic: keywords
subject: Kollektiivinen muisti
  topic: keywords
subject: Materiaalisuus
  topic: keywords
subject: Kokemus
  topic: keywords
creator: Tanja Vahtikari
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 43
ending page: 66

Elämää metsässä
type: item
description: Vuoden 2022 Tieto-Finlandian voittaja Ville-Juhani Sutinen taivaltaa esseessään pohjoiseen Ruotsiin ja vie lukijansa mielenkiintoiselle matkalle metsäsuomalaisten maille ja heidän historiaansa.
subject: Esseet
  topic: section
subject: Metsäsuomalaiset
  topic: keywords
subject: Kulttuuriperintö
  topic: keywords
subject: Ruotsi
  topic: keywords
subject: Kaskitalous
  topic: keywords
subject: Ekologia
  topic: keywords
creator: Ville-Juhani Sutinen
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 95
ending page: 109

Pääkirjoitus
type: item
description: Lähihistoriaa tutkitaan Suomessa paljon ja lähihistorialliset tutkimusaiheet ovat esillä mediassa, julkisessa keskustelussa ja historiakulttuurissa. Lähihistorian kirjoittajilla ei kuitenkaan ole ollut omaa kotimaista julkaisukanavaa. Vuonna 2021 perustettu Lähihistoria haluaa toimia suomalaisen historiakeskustelun monipuolistajana ja kutsuu kirjoittajia mukaan rakentamaan uutta lehteä ja sen linjaa. Lehden ensimmäinen numero nostaa esiin erilaisia näkökulmia lähihistoriaan. Pääkirjoitus esittelee numeron sisältöä ja lehden pyrkimyksiä sekä hahmottelee lähihistorian merkitysalaa kolmesta näkökulmasta: (1) 'aikalaisuuden' käsitteen kautta; (2) menneisyyden moninaisena läsnäolona; (3) historiallisten prosessien perustalta. Lehteämme julkaisee Lähihistorian Tutkimuksen Seura, jonka tehtävänä on vaalia ja kehittää suomalaista lähihistoriallista tutkimusta ja tehdä sitä yhteiskunnassa tunnetuksi. Yhdessä taustaseuramme kanssa pyrimme uudistamaan suomalaista lähihistorian tutkimusta tarjoamalla laajoja näkökulmia ja kannustamalla eri alojen tutkijoita ja kirjoittajia osallistumaan ajankohtaisten ilmiöiden käsittelyyn historian keinoin.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Toimitus
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 3
ending page: 6

Historiaa, politiikkaa ja historiapolitiikkaa Italiassa
type: item
description: Lähihistorian merkkipaalut ja niiden kansalliseen muistamiseen liittyvät kiistat kietoutuvat Italiassa toistuvasti päivänpolitiikkaan. Artikkelissa kysytään, miksi varsinkin ”natsifasismista” vapautumisen muistopäivä 25. huhtikuuta on Italiassa toisaalta valtiollisesti merkittävä mutta toisaalta erittäin kiistelty juhlapäivä. Ketkä muistopäiväkiistaa käyvät ja mihin kiistelijät pyrkivät? Mihin muistopäiväkiistaa poliittisesti tarvitaan? Näihin kysymyksiin vastaamiseksi artikkelissa mennään syvälle Italian lähihistoriaan ja tarkastellaan, miten toisen maailmansodan loppuaikojen ristiriitaisia kokemuksia on kollektiivisesti työstetty ja kuinka niistä on kiistelty. Artikkelissa luetaan ja analysoidaan poliittisesti muistopäivän viettämisen vaiheita ja siihen liittyviä kiistoja vuosikymmenten varrella, jotta voitaisiin ymmärtää, mistä nykypäivän kiistat ovat peräisin ja millaiseen kansalliseen itseymmärrykseen kiistely muistopäivän merkityksestä perustuu. Esitän, että natsifasismista vapautumisen vuosipäivää käytetään nykypäivän italialaisessa identiteettipolitiikassa synekdokeena, jonka avulla taistellaan siitä, ketkä kansallista muistikulttuuria hallitsevat. Toisin sanoen yksittäisen tapahtuman kautta käydään koko kansakuntaa koskettavaa kiistaa siitä, mikä kansallisessa lähihistoriassa on arvokasta ja muistamisen arvoista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Italia
  topic: keywords
subject: Postwar
  topic: keywords
subject: Vastarinta
  topic: keywords
subject: Historiapolitiikka
  topic: keywords
subject: uhrinationalismi
  topic: keywords
subject: kollektiivinen muisti
  topic: keywords
creator: Tuija Parvikko
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 7
ending page: 42

Käsikirjoittaja Marjo Vilkko
type: item
description: Marjo Vilkko tunnetaan historiadokumenttien käsikirjoittajana ja tietokirjailijana. Ensimmäinen televisiokäsikirjoitus Suomi on ruotsalainen (2013) tarttui rohkeasti suomalaisen kulttuurin ja yhteiskunnan ruotsalaisiin juuriin. Palkittua dokumenttia seurasi pian Suomi on venäläinen (2015), minkä jälkeen noustiin jo kansakunnan kaapin päälle tv-sarjoilla Mauno Koivistosta ja Urho Kekkosesta. Alkuvuodesta 2022 laajaa keskustelua herätti Yle Teemalla ja Yle Areenassa esitetty Kylmän sodan Suomi. Lähihistoria haastatteli Marjo Vilkkoa lokakuussa 2022. Keskustelimme Vilkon kanssa historiadokumenttien tekemisestä sekä lähihistorian kertomisen haasteista ja mahdollisuuksista. Siinä missä historiadokumentti vaatii selkeän näkökulman ja pyrkii herättämään keskustelua, jopa provosoimaan, tieto- ja tiedekirjat antavat laajemmat mahdollisuudet taustoittaa ja tuoda menneisyyden moniäänisyyttä esiin.
subject: Lähihistorian kentältä
  topic: section
creator: Pia Koivunen & Tuomas Laine-Frigren
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 134
ending page: 140

Diplomaatti lähihistorian tutkijana
type: item
description: Muistitieto on vakiinnuttanut asemansa historiantutkimuksen lähteenä. Ulkoministeriön pitkäaikainen valtiosihteeri ja suurlähettiläs Pertti Torstila palaa esseessään 1970-luvun Unkariin ja pohtii aikalaishavaintojen ja muistelmien merkitystä historiantutkimukselle.
subject: Esseet
  topic: section
creator: Pertti Torstila
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 110
ending page: 120

Joutenolon vaarallisuudesta
type: item
description: Joutilaisuuteen on suhtauduttu halveksuen kautta teollisen historian. Filosofi Brian O´Connorin teoksessa Joutilaisuus (2022) lunkiusvastaiset asenteet joutuvat kriittisen tarkastelun kohteeksi. O’Connorin teoksen inspiroimana Mona Mannevuo pohtii esseessään pakkomielteisen suorittamisen nykyisyyden historiaa sekä ei-minkään tekemisen sietämättömyyttä.
subject: Esseet
  topic: section
creator: Mona Mannevuo
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 121
ending page: 133

Oman ajan historiankirjoitus
type: item
description: Juhana Aunesluoman artikkeli avaa laajoja näköaloja siihen, miten oman ajan historiaa on eri aikoina ja eri yhteyksissä käsitetty. Artikkelin ytimessä on lähihistorian poliittisuuden problematiikka. Aunesluoma osoittaa, että vaikka oman ajan historian kirjoittaminen voi kytkeytyä monenlaisiin intresseihin ja valtapyyteisiin, voi historian poliittisuutta tarkastella myös myönteisenä resurssina. Lähimenneisyyden käsittäminen voi lisätä poliittista kuvittelukykyä, avartaa toimintahorisontteja ja vahvistaa demokratiaa.
subject: Näkökulmat
  topic: section
creator: Juhana Aunesluoma
rights: Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-12-19
publication date: 2022-12-19
starting page: 67
ending page: 82

Toiseutettujen epäuskottaviksi väitetyt tarinat
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastelen lastensuojelun sijaishuollossa tapahtuneesta kaltoinkohtelusta julkaistua lehdistökirjoittelua. Artikkelin aineiston muodostavat Kansalliskirjaston digitaaliarkistoon tallennetut lehtiartikkelit, joissa kirjoitettiin lastensuojelussa ilmenneestä kaltoinkohtelusta noin vuosina 1948–2020. Artikkelissa osoitan, että kaltoinkohtelutapauksia nousi julkisuuteen erityisesti 1950-luvulla. Ilmiötä ei kuitenkaan saatu kitkettyä, ja sijaishuollossa tapahtunutta kaltoinkohtelua on ilmennyt vielä 2000-luvullakin. Analysoin artikkelissa niitä reittejä, joita pitkin tapaukset ovat nousseet laajempaan tietoisuuteen sekä tarkastelen tekijöitä, jotka ovat mahdollisesti osaltaan tuottaneet ilmiön ympärillä vallinnutta hiljaisuutta. Kiinnitän huomiota myös siihen, missä määrin sijoitettuja lapsia ja heidän tarinaansa on toiseutettu ja marginalisoitu. Pohdin, miten toiseuttaminen osaltaan vaikutti kaltoinkohtelun ympärillä vallinneeseen hiljaisuuteen sekä sen pitkittyneeseen luonteeseen.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lastensuojelu
  topic: keywords
subject: kaltoinkohtelu
  topic: keywords
subject: toiseuttaminen
  topic: keywords
subject: lehdistö
  topic: keywords
subject: historia
  topic: keywords
creator: Karoliina Puranen-Impola
rights: Copyright (c) 2023 Karoliina Puranen-Impola https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-12-13
publication date: 2023-12-13
starting page: 72
ending page: 108
doi: 10.61559/lh.128675

Abstracts
type: item
description: Abstract
subject: Abstracts
  topic: section
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 239
ending page: 240
doi: 10.61559/lh.178427

Kansakunnan haavat
type: item
description: Sodat ovat keskeisessä roolissa, kun ihmiset ja ihmisyhteisöt määrittelevät omaa historiallista identiteettiään. Menneiden sotien muistamisessa ei ole kyse vain sankaritarinoista, vaan kollektiivinen muisti käsittelee myös väkivallan rikkovia ja traumaattisia merkityksiä. Yhdistämällä egyptologi Jan Assmannin kulttuurisen muistin näkökulman psykiatri Vamık D. Volkanin ”valittujen traumojen” käsitteeseen ja sosiologi Jeffrey C. Alexanderin kulttuurisen trauman määritelmään artikkeli syventää ymmärrystä siitä, miten ja miksi ihmisyhteisöt muistavat sotiin liittyviä väkivalta- ja menetyskokemuksia. Artikkeli hahmottelee teoreettista mallia sodan muistikulttuurien tarkasteluun erityisesti demokraattisissa yhteiskunnissa, joissa menneisyyden käsittely on moniäänisempää ja ristiriitaisempaa kuin autoritäärisissä, tiukasti valtion kontrolloimissa muistikulttuureissa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: historian käyttö
  topic: keywords
subject: historiapolitiikka
  topic: keywords
subject: kollektiivinen muisti
  topic: keywords
subject: kulttuurinen muisti
  topic: keywords
subject: kulttuurinen trauma
  topic: keywords
subject: muistin politiikka
  topic: keywords
subject: sodat
  topic: keywords
subject: Suomen historia
  topic: keywords
creator: Ville Kivimäki
creator: Tuomas Tepora
rights: Copyright (c) 2024 Ville Kivimäki, Tuomas Tepora https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 141
ending page: 158
doi: 10.61559/lh.141480

What went wrong?
type: item
description: The aim of this paper is to address widespread perceptions of the end the Cold War. It argues (from an ‘ex ante’ or ‘real time’ standpoint) that opposing political and ideological actors shared a perception which was highly flawed from an empirical and conceptual point of view. The paper addresses the question of why, how and when these misconceptions arose.
subject: Esseet
  topic: section
subject: Cold War
  topic: keywords
subject: Eastern Europe
  topic: keywords
subject: Poland
  topic: keywords
subject: Hungary
  topic: keywords
subject: Berlin Wall
  topic: keywords
subject: Neoliberalism
  topic: keywords
subject: Communism
  topic: keywords
subject: Wrong Address Theory
  topic: keywords
creator: Guido Franzinetti
rights: Copyright (c) 2023 Guido Franzinetti https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-12-13
publication date: 2023-12-13
starting page: 109
ending page: 129
doi: 10.61559/lh.141246

Valtion historiamonopoli ja historiatietoisuus Venäjällä
type: item
description: Essee käsittelee nykyvenäläistä menneisyyspolitiikkaa historiatietoisuus-käsitteen valossa. Muutamien esimerkkien avulla esseessä tarkastellaan sitä, miten Venäjän valtio pyrkii kontrolloimaan menneisyyden ymmärtämistä ja käsitteellistämistä sekä ohjailemaan muistamista.
subject: Näkökulmat
  topic: section
subject: Venäjä
  topic: keywords
subject: menneisyyspolitiikka
  topic: keywords
subject: historian opetus
  topic: keywords
subject: Venäjän sotahistoriallinen seura
  topic: keywords
subject: historiatietoisuus
  topic: keywords
creator: Kati Parppei
rights: Copyright (c) 2024 Kati Parppei https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 247
ending page: 258
doi: 10.61559/lh.140968

Nukkuva karhu ja rukouksen voima
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan suomalaisten Ukrainan sotaan liittämiä historiatulkintoja ja niihin kiinnittyviä tunteita. Aineistona hyödynnetään Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran vuonna 2022 järjestämää kyselyä Sota Ukrainassa. Keruukutsussa vastaajia pyydettiin kertomaan Venäjän hyökkäyssodan herättämistä ajatuksista, reaktioista ja tuntemuksista. Keruuseen saapui 70 vastausta. Aineistoa lähestytään kulttuurintutkimuksellisen affektiteorian näkökulmasta, jossa tunteet nähdään osana merkityksenantoprosesseja. Aineistoa tarkastellaan muisti-ideologia käsitteen valossa. Käsite kattaa sekä historia- ja muistipoliittiset että historiakuvaan liittyvät tekijät. Ukrainan sotaa käsittelevä kerronta tarjoaa näkökulman siihen, miten menneisyyttä nykyisyydessä käsitellään ja minkälainen rooli tunnemuistoilla tässä prosessia on. Ukrainan sotaan kiinnittyvät affektiiviset kuviot koostuvat henkilökohtaisista ja jaetuista muistoista sekä jaetuista ja ristiriitaisista historiakuvista. Niihin liittyy ruumiillisiksi koettuja tuntemuksia, joissa tunne ottaa fyysisesti vallan kertojastaan. Yhteiskunnalliset diskurssit näkyvät tunnemuistoissa monikerroksisina linkittyen vastaushetkeen ja siihen kytkeytyviin historia- ja muistin politiikkaan.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Ukrainan sota
  topic: keywords
subject: muisti-ideologia
  topic: keywords
subject: affektiiviset kuviot
  topic: keywords
subject: tunnemuistot
  topic: keywords
subject: historiakuva
  topic: keywords
subject: historiapolitiikka
  topic: keywords
subject: muistin politiikka
  topic: keywords
creator: Pia Olsson
rights: Copyright (c) 2024 Pia Olsson https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 159
ending page: 187
doi: 10.61559/lh.140943

”Sangen ajankohtainen Nuijasota”
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan Kasimir Leinon historiallista näytelmää Jaakko Ilkka ja Klaus Fleming (1901) ja sen teatteriesityksiä. Tutkimuksen keskiössä ovat näytelmän ja esitysten saamat sanoma- ja aikakauslehtiarvostelut, erityisesti Jaakko Ilkka -hahmon tulkinta. Tutkimus taustoittaa vuosisadan vaihteessa syntyneen ”uuden Ilkan” venäläistämiskauden poliittisiin kiistoihin, erityisesti kysymykseen Suomen valtiollisesta asemasta osana Venäjän keisarikuntaa. Aikakauden Ilkka-kuvaa käsitellään myös suhteessa äänioikeusuudistukseen liittyvään ideaalikansalaisajatteluun ja yhteiskunnan modernisoitumiseen. Sanomalehtiarvioissa Ilkkaa kuvataan oikeutettuna laillisuustaistelijana, johon suomenkielinen koulutettu keski- ja yläluokka pystyi samaistumaan. Sanomalehdistössä käydyt nuijasotakeskustelut kertovatkin suomenkielisen sivistyneistön kansanomaisia juuria juhlistavasta kollektiivisesta kiinnostuksesta tätä historiallista hahmoa kohtaan. Samaan aikaan Ilkasta tuli kuitenkin myös tunnistettava osa työväenliikkeen sosialistista luokkataistelukuvastoa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Kasimir Leino
  topic: keywords
subject: Jaakko Ilkka
  topic: keywords
subject: teatteri
  topic: keywords
subject: venäläistämiskausi
  topic: keywords
subject: vastarinta
  topic: keywords
subject: historiakulttuuri
  topic: keywords
subject: kirjallinen kulttuuri
  topic: keywords
creator: Ilona Pikkanen
rights: Copyright (c) 2024 Ilona Pikkanen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 24
ending page: 53
doi: 10.61559/lh.138653

Muistamisen kulttuurin sukupuolittuneisuudesta
type: item
description: Näkökulmakirjoituksessa tarkastelemme julkisen muistamisen sukupuolittuneisuutta Suomessa. Olemme tutkineet keskiaikaan liittyviä muistomerkkejä Suomessa ja havainneet niiden olevan vahvasti yhteyksissä maskuliiniseen menneisyyskuvaan ja historianarratiiviin, jota rakennettiin erityisesti 1920- ja 1930-luvuilla. Esitämme esimerkkejä näistä, ja teemme lyhyen katsauksen siihen, ketkä naiset ovat saaneet muistomerkin tai -laatan.
subject: Näkökulmat
  topic: section
subject: naiset
  topic: keywords
subject: muistomerkit
  topic: keywords
subject: keskiaika
  topic: keywords
subject: muistikulttuuri
  topic: keywords
subject: sukupuoli
  topic: keywords
creator: Sirpa Aalto
creator: Timo Ylimaunu
rights: Copyright (c) 2024 Sirpa Aalto, Timo Ylimaunu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 197
ending page: 205
doi: 10.61559/lh.138513

”Meno on kuin Teiniliitossa”
type: item
description: Tässä artikkelissa syvennymme oppikoulujen yläluokkalaisten etujärjestö Suomen Teiniliiton (1939–83) historiakuvan rakentumiseen sekä muistamisen tapoihin. Tarkastelemme, millaiset entiset teiniliittotoimijat ovat ottaneet ja saaneet tilaa muistella ja vaikuttaa järjestönsä historiakuvan rakentumiseen ja arvioimme, miksi tietyt teemat ovat korostuneempia kuin toiset. Keskitymme erityisesti kahteen teemaan, teinitoiminnan 1970-luvun puoluepoliittiseen vaiheeseen sekä sukupuolen merkitykseen keskittyvään muisteluun. Teiniliiton historiakuva on rakentunut vuosikymmenten kuluessa, järjestön toiminnan alusta saakka. Eri teinisukupolvet ovat osallistuneet prosessiin aktiivisesti, mutta teinitoiminnan pitkä kaari kulminoituu useimmiten puoluepolitisoitumisen ja miespuolisten teiniaktiivien käymien valtakamppailujen kauteen. Historiakuvan voimakas keskittyminen yhteen ajanjaksoon on jättänyt varjoonsa Teiniliiton muita merkittäviä vaiheita ja saavutuksia, kuten työn kouludemokratian, peruskoulu-uudistukseen ja kansainvälisyyden edistämisessä sekä tyttöjen nousun aktiivisiksi yhteiskunnallisiksi toimijoiksi.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: historiakuva
  topic: keywords
subject: kokemuksen historia
  topic: keywords
subject: koululaisliike
  topic: keywords
subject: muistitietohistoria
  topic: keywords
subject: sukupuolihistoria
  topic: keywords
subject: Suomen Teiniliitto
  topic: keywords
creator: Essi Jouhki
creator: Liisa Lalu
creator: Ville Soimetsä
rights: Copyright (c) 2024 Essi Jouhki, Liisa Lalu, Ville Soimetsä https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-04-10
publication date: 2024-04-10
starting page: 54
ending page: 82
doi: 10.61559/lh.138335

Menneen kautta tulevaan ja takaisin
type: item
description: Tarkastelen artikkelissani KOM-teatterin 40-vuotisjuhlaesitystä KONE (2010). Analysoin, miten esityksessä käsiteltiin teatterin omaa historiaa: miten teatteriryhmän oma ja sitä sen perustamisen aikaan ympäröineen liikkeen visuaaliset, auditiiviset ja keholliset tunnusmerkit heijastuivat esityksen nykyhetkeen. Tutkimus osoittaa, että esityksessä teatterin historiaa lähestyttiin kahdensuuntaisen ajallisen kokemuksen kautta: sekä menneisyyttä suoraan kuvaamalla että tulevaisuutta visioiden, jolloin itse asiassa tuotiin esiin myös jo toteutuneita kehityskulkuja.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: teatteri
  topic: keywords
subject: esitys
  topic: keywords
subject: Kom-teatteri
  topic: keywords
subject: historiakulttuuri
  topic: keywords
subject: taistolaisuus
  topic: keywords
creator: Topi Vainikainen
rights: Copyright (c) 2024 Topi Vainikainen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-10-30
publication date: 2024-10-30
starting page: 7
ending page: 31
doi: 10.61559/lh.131873

English abstracts
type: item
subject: Abstracts
  topic: section
creator: Toimitus
rights: Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-06-14
publication date: 2023-06-14